GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: כלומר, הפיזור על פני השנה.
<שייקה דרורי: החקלאי מקבל הודעה: מכסתך היא מיליון ליטר, ובכל חודש מותר לך 9%.
<שייקה דרורי: זאת נקודה אחת.
<שייקה דרורי: נקודה שנייה, מכיוון שאנחנו מנסים להעביר חלב לקיץ, כי הדרישה לחלב היא פחות או יותר שווה לאורך כל השנה אבל הפרה לא כל-כך נותנת, היא בעל חיים עם צרכים משל עצמו, לכן אנחנו מנסים לדחוף את הרפתנים, לתת להם תמריץ, וזה בסופו של דבר כסף, לייצר יותר חלב בקיץ.
<שייקה דרורי: לכן כבר שנים, כאשר מחלקים את המכסה השנתית אנחנו מחלקים אתה גם חודשית.
<איתי עצמון: עו"ד אביאני, השאלה האם יש צורך בתיקון הנוסח.
<אפרת אביאני: אני חושבת שיש צורך בתיקון הנוסח, אבל אבקש שתתנו לנו הזדמנות לתאם את הדברים.
<איתי עצמון: כרגע לא נאשר את תקנת משנה 6(ב)?
<אפרת אביאני: אחדד.
<אפרת אביאני: לדעתי אפשר לאשר אותה, כאשר אני מבהירה שכאשר ועדת המכסות קובעת את המכסה השנתית, יחד עם ההודעה על המכסה השנתית באה גם הודעה כמה מצופה מן היצרן לייצר בכל חודש.
<איתי עצמון: אבל בהתאם למה?
<אפרת אביאני: בהתאם לכושר הייצור שידוע לנו.
<אפרת אביאני: אלה המדדים שדיברנו עליהם קודם.
<אפרת אביאני: בהתאם למדדים מקצועיים: כושר הייצור של הפרות והתחזיות של הביקוש.
<אפרת אביאני: אלה הקריטריונים המקצועיים.
<אפרת אביאני: כך זה קורה היום.
<שייקה דרורי: זה קורה כך "רק" שלושים שנים.
אבישי ברוורמן: אאשר את זה, אבל אני מבקש שאת הניסוח תעבירו לנו.
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע, מכיוון שמדובר כאן על מספר עקרונות שצריך לעגן, שמשרד החקלאות יביא נוסח לישיבה הבאה.
<איתי עצמון: אז רק את תקנת משנה 6(ב) כרגע לא נאשר.
<איתי עצמון: שאלה נוספת לגבי תקנת משנה 6(ג).
<איתי עצמון: מדובר כאן על זכות טיעון.
<איתי עצמון: בהתאם לחוק הראשי, לסעיף המסמיך, בתקנות האלה אמורה להיקבע, בין היתר, הדרך לטעון לפני ועדת המכסות.
<איתי עצמון: אני מציע שמשרד החקלאות יביא לישיבה הבאה איזו הוראה כללית בדבר זכות טיעון, מכיוון שלאורך התקנות האלה יש מספר תקנות שלגביהן יש זכות טיעון ליצרן או לגורמים אחרים.
<איתי עצמון: אני מציע שתהיה אחידות בהוראות הללו.
<איתי עצמון: אני מציע שבינתיים לא נאשר את תקנת משנה 6(ג) ותובא הוראה כללית.
אבישי ברוורמן: תביאו את הדברים ונאשר אותם בישיבה הבאה.
<איתי עצמון: בנוסף לכך, לגבי תקנת משנה 6(ה), נכתב בתקנה "הוראות שתקבע ועדת המכסות".
<איתי עצמון: על אילו הוראות מדובר כאן?
<אפרת אביאני: כפי שתורה לו.
<איתי עצמון: כלומר, כפי שתורה לו באופן ספציפי.
<איתי עצמון: לא מדובר על הוראות כלליות.
אבישי ברוורמן: אם כך, עם אי ההצבעה בסעיפים שציין עו"ד עצמון, פסקה (א)(3) ותקנות משנה (ב) ו-(ג), אנחנו מאשרים את תקנה 6.
אבישי ברוורמן: התקנה נתקבלה.
אבישי ברוורמן: נעבור לתקנה 7: הימנעות מקביעת מכסת יצרן.
<אפרת אביאני: מדובר כאן על סיטואציה קיצונית, של יצרן שלא מייצר ובעצם לא עומד בתנאים שקבועים בחוק להמשיך להיות יצרן.
<אפרת אביאני: בסיטואציה קיצונית כזאת ועדת המכסות יכולה לבטל לו את המכסה, אבל היא גם נותנת לו – כך קובעות התקנות – הזדמנות לפדות את המכסה שלו.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, הוא אמנם כבר לא יצרן פעיל, אבל נשמרת לו הזכות והוא יכול, ברגע שיש הזדמנות לנייד, לנייד ולקבל תמורה כספית בעד המכסה שלו.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, זה בסדר?
<איתי עצמון: אותה הערה לגבי הזכות להשמיע טענות לפני ועדת המכסות, בכפוף להוראה כללית מפורטת שתיקבע בעניין.
<איתי עצמון: לגבי תקנת משנה 7(ד), על אילו הוראות מדובר?
<איתי עצמון: בסיפה נאמר "לפי הוראות שייקבעו בעניין זה".
<איתי עצמון: על-ידי מי?
<איתי עצמון: מכוח מה?
<אפרת אביאני: זה מיותר.
<אפרת אביאני: הסיפה באמת מיותרת.
<אפרת אביאני: אפשר להגיד: "יהיה רשאי להגיש לוועדת המכסות בקשה לפדות את מכסתו".
<איתי עצמון: כלומר, נוסיף את המילים "לוועדת המכסות".
<אפרת אביאני: היא זאת שמוסמכת להעביר את המכסה שלו לאחר ולבטל אותה.
דוד צור: הערות לתיקון?
דוד צור: אין.
דוד צור: מי בעד תקנה 7? מי נגד?
דוד צור: תקנה 7 נתקבלה פה אחד.
<אפרת אביאני: תקנה 8 היא תקנה שקודם אמרנו כבר שמצאנו שהיא מתייתרת מכיוון שהנושאים האלה אמורים להיקבע בתקנות מדיניות הפיתוח.
<איתי עצמון: אתם חוזרים בכם מן ההוראה הזאת?
<אפרת אביאני: אנחנו חוזרים בנו מן התקנה ומבקשים למחוק אותה.
<איתי עצמון: תקנה 8 נמחקה.
<אפרת אביאני: עוסקים בסיטואציה שבה ועדת המכסות מודיעה ליצרנים מה הוא היקף המכסה שלהם, כאשר בתקנת משנה (ב) מדברים על הפרקטיקה הנוהגת היום, שמכיוון שהמכסה היא שנתית ומשפטית היא נוצרת רק בינואר, אבל היצרנים צריכים את הוודאות עוד לפני ינואר, אז נוצר נוהג, שבו מקבלים הודעה מוקדמת על המכסה הצפויה, שתחולק בינואר.
<אפרת אביאני: את זה אנחנו מבקשים לעגן בתקנת משנה (ב).
<אפרת אביאני: בתקנת משנה (ג), אני כבר צופה את ההערה של עו"ד עצמון לגבי תקנות מדיניות הפיתוח.
<אפרת אביאני: כפי שאמרנו, אפשר למחוק אותן מכיוון שסיכמנו שכל ההפניות לתקנות מדיניות הפיתוח יימחקו.
<איתי עצמון: לא כל-כך הבנתי.
<איתי עצמון: הרי ביקשת להשאיר את ההגדרה "תקנות מדיניות הפיתוח" וההגדרה אושרה.
<איתי עצמון: אני רק רוצה להבין כאן מה ההחלטה.
<איתי עצמון: אתם מבקשים למחוק את התיבה "ככל שיותקנו"?
<אפרת אביאני: רק את התיבה הזאת בסעיף הזה.
<איתי עצמון: כלומר, "אשר תיקבע רק לאחר קביעת היקף הייצור הכולל", נקודה?
דוד צור: כלומר, בעצם מורידים בתקנת משנה (ג) את ההגנה הזאת שרציתם לשמור לעצמכם?
<אפרת אביאני: כל התיבה "אשר תיקבע רק לאחר קביעת היקף הייצור הכולל ...", זה אמירה שהיא יותר אינפורמטיבית ולא נורמטיבית.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, אנחנו בעצם יודעים שהמכסה השנתית של כל יצרן לא תיקבע אלא לאחר קביעת המכסה ורק לאחר תקנות מדיניות הפיתוח.
<איתי עצמון: זה עיקרון שהרי כבר נקבע בחוק.
<אפרת אביאני: אז היא בעצם מיותרת.
<איתי עצמון: כל תקנת משנה (ג)?
<אפרת אביאני: לא כל תקנת משנה (ג), אלא רק הסוף: "אשר תיקבע לאחר קביעת היקף הייצור הכולל".
<אפרת אביאני: זה בעצם מיותר.
<איתי עצמון: אז מה המשמעות של ההוראה?
<איתי עצמון: אם כך, נשארת בעצם הוראה שאומרת שההודעה המוקדמת לא תחשב הודעה סופית ולא תחייב את ועדת המכסות.
<איתי עצמון: מה המשמעות של הוראה כזאת?
דוד צור: אז אתם משאירים אותם באוויר.
<אפרת אביאני: עד ינואר, שאז נקבעת לו מכסתו.
<שייקה דרורי: כל הרעיון הוא לא להשאיר אותם באוויר אלא להודיע כבר מה יהיה.
<שייקה דרורי: "להם", אני רק רוצה להזכיר, זה גם למחלבות.
<אפרת אביאני: אנחנו רוצים ליצור מין רצף.
זבולון כלפה: יש התייחסות במסגרת אותה הודעה מוקדמת, הרי פעמים רבות מעודדים כל מיני יצרנים בקיץ או בחורף להגדיל מעבר למכסה שלהם, בגלל צרכים כאלה או אחרים.
זבולון כלפה: באותה הודעה גם מופיע הפירוט של הדבר הזה?
<שייקה דרורי: בדרך כלל לא, כי זה ספטמבר, זה קצת מוקדם.
<שייקה דרורי: אנחנו מודיעים את זה, כפי שהשנה הודענו את זה כבר באוקטובר.
<שייקה דרורי: אבל הרעיון הוא, מכיוון שהמכסה היא שנתית, שהחקלאי לא יחכה לינואר אלא כבר בספטמבר תהיה לו הודעה.
<שייקה דרורי: נוסף לזה, גם המחלבה רוצה לדעת כמה חלב היא אמורה לקבל.
זבולון כלפה: אז יוצא בעצם עדכון נוסף בסביבות ספטמבר-אוקטובר?
<שייקה דרורי: או לא.
זבולון כלפה: אם יש צורך.
<שייקה דרורי: אם יש שינוי.
<שייקה דרורי: אם מגדילים מכסה, או חס וחלילה מקטינים מכסה, אז יש שינוי.
זבולון כלפה: זה לא דבר שקרה בשנים האחרונות, שהורידו מכסה.
<איתי עצמון: עו"ד אביאני, אני מציע בכל זאת להשאיר את הסיפה "אשר תיקבע רק לאחר קביעת היקף הייצור הכולל" כדי שתהיה איזו משמעות להוראה הזאת.
<איתי עצמון: אחרת, מה המשמעות?
<איתי עצמון: שההודעה לא סופית?
<אפרת אביאני: בסדר.
<איתי עצמון: הערה נוספת לגבי דרך ההוכחה בתקנת משנה (ד): "ויראו אותן כאילו נתקבלו בתוך שבוע ימים מיום משלוחן, אלא אם כן הוכיח כי לא הומצאו".
<איתי עצמון: איך בדיוק הוא יוכל להוכיח?
<שייקה דרורי: זה רק אם יש תקלות כלשהן.
<שייקה דרורי: הוא מוכיח שהוא שלח מכתב רשום שלא הגיע ונעלם.
<שייקה דרורי: פשוט, מהניסיון שלנו, זה קורה, מה לעשות.
<איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי אולי להוסיף כאן דרך נוספת להעברת ההודעות, למשל בדואר אלקטרוני, ככל שהיצרן מעוניין.
אבישי ברוורמן: קודם שלחתם לי אי-מיילים בכל כיוון, אז אולי גם פה.
<שייקה דרורי: אנחנו בעד אי-מיילים, והרוב עובד באי-מיילים.
<שייקה דרורי: אבל גם פה יש בעיה.
<שייקה דרורי: ייתכן ששלחתי את האימייל והוא לא הגיע.
<שייקה דרורי: לא רצינו להגיע למצב שזה כמו במכרזים.
<שייקה דרורי: אנחנו רוצים לתת בכל זאת איזה פתח למקרים קיצוניים, זאת המטרה.
<שייקה דרורי: המטרה היא רק לתת שירות טוב יותר.
<אפרת אביאני: אפשר להוסיף גם דרך מסירת הודעות בדואר אלקטרוני, כי גם כך אתם עושים את זה.
<איתי עצמון: אם כך פועלים בכל מקרה אולי כדאי כן לעגן את זה.
<אפרת אביאני: אבל זה גם וגם.
<איתי עצמון: בנוסף.
<איתי עצמון: ככל שהיצרן הסכים לכך.
אבישי ברוורמן: גם וגם.
אבישי ברוורמן: הנה, עו"ד תורג'מן עכשיו אומרת לי: למה קודם לא נתתם אפשרות בדואר רשום?
אבישי ברוורמן: בבוקר דואר רשום, בצהרים אי-מייל.
<איתי עצמון: אני מבין שכך הם עובדים היום בכל מקרה.
<אפרת אביאני: כן, אבל צריך להדגיש, ובלבד שזה יהיה לכתובת דואר אלקטרוני שהיצרן מסר למועצה.
<איתי עצמון: בוודאי.
<איתי עצמון: בהסכמתו וכפי שמסר.
אבישי ברוורמן: אם כך, אנחנו מאשרים את תקנה 9.
אבישי ברוורמן: תקנה 9 אושרה פה אחד.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לתקנה 10: עדכון מכסות במהלך השנה.
<איתי עצמון: יש צורך בהוראה הזאת?
<איתי עצמון: ברור שאם יש שינוי בהיקף הייצור הכולל יהיו תקנות מדיניות הפיתוח, שבעצם יקבעו מה העקרונות לחלוקה מחדש.
<אפרת אביאני: מדברים פה על סיטואציה שבמהלך השנה, באמצע השנה.
<שייקה דרורי: זאת סיטואציה קיצונית שלא קרתה מעולם.
<אפרת אביאני: אבל צריך שיהיה איזה guideline.
<איתי עצמון: כתוב: "על בסיס תקנות מדיניות הפיתוח שנקבעו לאותה שנה".
<איתי עצמון: אני מבין שיכול שייקבעו לתקופה, לא רק לשנה.
<אפרת אביאני: נגיד: "הנוגעות לעניין".
<איתי עצמון: צריך להוסיף גם את תקנה 6?
<איתי עצמון: לא רק את תקנה 5?
<איתי עצמון: בסדר, אז נוסיף את שני השינויים.
אבישי ברוורמן: מי בעד תקנה 10?
אבישי ברוורמן: תקנה 10 נתקבלה פה אחד.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לפרק ג': קביעת מכסות ליצרנים חדשים.
<אפרת אביאני: זה התייתר, כי בעצם מחקנו את תקנה 8.
<אפרת אביאני: פה זה באמת עקרונות כלליים, שגם מתקיימים היום בהתנהלות של ועדת המכסות והמועצה, בכל הנוגע להקצאת מכסות ליצרנים חדשים.
אבישי ברוורמן: בשפה הערבית כתוב שהפרסום יהיה בעיתון.
אבישי ברוורמן: זה בעיתון אחד?
<תניב רופא: בעיתונות רלוונטית.
אבישי ברוורמן: "ובעיתון המתפרסם בשפה הערבית".
אבישי ברוורמן: זה עיתון אחד כאילו.
אבישי ברוורמן: כתוב "הודעה על הפנייה תפורסם בעיתון יומי נפוץ בשפה העברית, ובעיתון המתפרסם בשפה הערבית".
<תניב רופא: יש עיתון ימי נפוץ בשפה הערבית?
אבישי ברוורמן: אני מכיר קצת, הייתי הרי שר לענייני מיעוטים.
<תניב רופא: אפשר להוסיף: "עיתון יומי נפוץ בשפה הערבית".
אבישי ברוורמן: אולי זה מצמצם.
אבישי ברוורמן: למה לא "בעיתונות"?
<תניב רופא: "בעיתונות".
אבישי ברוורמן: אז תכתבו גם פה "בעיתונות".
אבישי ברוורמן: את רוצה שיפרסמו רק ב"ישראל היום" וב"ידיעות אחרונות", שיתחילו לריב שני העיתונים?
<תניב רופא: בעיתונות הרלוונטית.
אבישי ברוורמן: אני לא יודע מה הכוונה.
<איתי עצמון: למה עשיתם אבחנה בין "עיתון יומי נפוץ בשפה העברית" ובין "עיתון המתפרסם בערבית"?
<אפרת אביאני: זה נשמע לי כמו הערה שמשרד המשפטים הכניס בתהליך של אישור התקנות.
אבישי ברוורמן: אז אולי תעשו פה איזה שינוי.
אבישי ברוורמן: כיוון שאני רגיש ומכיר את הנושא הזה, אני רואה פה קצת טעם לפגם.
<אפרת אביאני: כל הצעה לנוסח מקובלת עלינו.
אבישי ברוורמן: איתי עצמון, קח את זה על עצמך, תתייעץ עם אנשי משרד המשפטים.
<איתי עצמון: אתה מבקש בינתיים לא לאשר את תקנת משנה 11(ג)?
אבישי ברוורמן: לא, אנחנו נאשר את זה עם התיקון.
<איתי עצמון: אבל מה התיקון?
אבישי ברוורמן: "בעיתונות".
<איתי עצמון: אני לא מבין מה משמעות השינוי.
<איתי עצמון: "בעיתון" ו"בעיתונות" – אתה מתכוון במספר עיתונים?
אבישי ברוורמן: אני רוצה להבין למה במשרד המשפטים, וגם מבחינה כלכלית, אמרו "עיתון", כי אז ישימו את ההודעה רק ב"ידיעות אחרונות" ורק ב"אל סינארה" ולא במקום אחר.
אבישי ברוורמן: לכן יש פה איזו שאלה.
<איתי עצמון: למיטב ידיעתי אלה תיבות נפוצות מאוד בחקיקה: "עיתון יומי נפוץ".
אבישי ברוורמן: "עיתון יומי" – זה אומר אחד?
<איתי עצמון: אתה רוצה לכתוב "בשני עיתונים"?
אבישי ברוורמן: זה שאלה מהותית.
<איתי עצמון: יש נוסחים של חקיקה שבהם נתבעים לפרסם בשני עיתונים.
אבישי ברוורמן: יש שאלה של עלות הפרסום.
אבישי ברוורמן: ב"ידיעות אחרונות" זה הון תועפות.
<איתי עצמון: העלות והאפקטיביות.
<תניב רופא: במגזר הערבי פרסמנו בזמנו ב-2-3 עיתונים רלוונטיים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שנציג משרד המשפטים – אני לא רוצה לבזבז פה את זמננו – יישב אתכם אחר-כך ותנסחו את התקנה הזאת.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לאשר את זה.
<איתי עצמון: צריך להבין מה לכתוב.
אבישי ברוורמן: כרגע אני מוריד את תקנת משנה 11(ג).
אבישי ברוורמן: אני לא מאשר את תקנת משנה (ג).
אבישי ברוורמן: תנו לי הצעת ניסוח בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: בשעה 12:40 אסגור את הישיבה הזאת כי יש לנו עוד דיון על תקנות נוספות.
אבישי ברוורמן: זה יהיה בישיבה הבאה.
<איתי עצמון: פסקה 11(ב)(3) נמחקת, ותקנת משנה 11(ג) טרם אושרה.
אבישי ברוורמן: תקנה 11 מאושרת, עם התיקונים שהוכנסו בה.
שמעון אוחיון: מה זה תקופת הביניים?
<אפרת אביאני: זה מופיע בתקנה 13.
<אפרת אביאני: עוד מעט נגיע אליה.
<אפרת אביאני: יש איזו תקופת ביניים בין אישור המכסה ובין התחלת הייצור בפועל, בין אישור הזכאות למכסה ובין הקצאת המכסה בפועל שיצרן חדש צריך לעמוד בה.
אבישי ברוורמן: בדרך כלל מה אורך התקופה הזאת?
<שייקה דרורי: 3 שנים, ולפעמים גם זמן ארוך יותר.
<שייקה דרורי: הבעיה היא בדרך כלל להשיג אישורי בנייה וכולי, זה לוקח הרבה מאוד זמן.
<שייקה דרורי: למעשה אומרים לחקלאי: יש לך אישור, תתחיל לעשות.
<שייקה דרורי: הוא עוד לא מקבל מכסה כי הוא בעצם רק מתחיל.
<שייקה דרורי: הסעיף הזה מדבר על הזמן עד שהוא מתחיל לייצר.
<איתי עצמון: אני מבקש להתייחס לנושא הצבעתו של חבר הכנסת זבולון קלפה.
<איתי עצמון: קיבלתי כרגע הודעה מהיועץ המשפטי לכנסת, שאומר שכמקובל ועדה לא יכולה לפסוק בעניין הזה.
<איתי עצמון: הנושא הזה יובא לפתחו של היועץ המשפטי לכנסת.
<איתי עצמון: במקרים מסוימים, כידוע, ועדת האתיקה גם מחליטה.
<איתי עצמון: אז אני מציע שההליך יהיה כפי שמקובל וכפי שהורה היועץ המשפטי לכנסת.
<איתי עצמון: לגבי תקנת משנה 12(ב), מה יקרה אם לא יהיו תקנות מדיניות הפיתוח בתקופה מסוימת?
<איתי עצמון: התקנות האלה הרי יהיו הוראות שעה, וכאן הפניתם "בהתאם לתנאים ואמות המידה שקבע השר בתקנות מדיניות הפיתוח".
<אפרת אביאני: אם הן נקבעו- - -
<איתי עצמון: ואם הן לא נקבעו?
<תניב רופא: אם הן לא נקבעו לתקופה מסוימת אז לא יהיו בתקופה הזאת יצרנים חדשים, כי זה אומר שאין תוספת.
<אפרת אביאני: זה אומר שאי אפשר להקצות.
<אפרת אביאני: אם לא נקבעו, אי אפשר יהיה להקצות.
<תניב רופא: תמיד כאשר יש תוספת של מכסות זה מופיע בתקנות מדיניות הפיתוח.
אבישי ברוורמן: תרשמו לי את התיקון ואנחנו נצביע.
<איתי עצמון: מה משמעות התיבה "ולכללים שנקבעו בפנייה"?
<אפרת אביאני: אפשר למחוק את זה, כי הכול יהיה בתקנות.
אבישי ברוורמן: תקרא את הנוסח הסופי.
<איתי עצמון: "לאחר סיום בדיקת כל ההצעות ובירור הפרטים הנדרשים, תחליט ועדת המכסות על זכאותם של המבקשים להיות יצרנים חדשים, בהתאם לתנאים ולאמות המידה שקבע השר בתקנות מדיניות הפיתוח לאישורם של יצרנים חדשים".
<איתי עצמון: ובהגדרה "תקנות מדיניות הפיתוח" נאמר "ככל שנקבעו".
אבישי ברוורמן: תקנה 12 נתקבלה.
אבישי ברוורמן: הישיבה הסתיימה.
אבישי ברוורמן: נמשיך בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו היום בישיבה של ועדת הכלכלה בשדרות ואני רוצה לומר לכם איך אני מנהל בכנסת את ועדת הכלכלה.
אבישי ברוורמן: היא מנוהלת בצורה שונה מניהול ועדות בכנסת.
אבישי ברוורמן: אצלנו כל אחד מדבר בתורו, להבדיל מוועדות אחרות, ולא מפריעים לאנשים באמצע דבריהם.
אבישי ברוורמן: בשעה 2:30 ננעל את הדיון הזה.
אבישי ברוורמן: יהיו כאן אנשים שידברו ואני מבקש מכולם לתת להם לדבר.
אבישי ברוורמן: לאחר מכן נסכם את הדיון.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה כאן הצגות.
אבישי ברוורמן: אומר לכם את האמת, אני כבר שבע כינוסים.
אבישי ברוורמן: הרצליה, שדרות, קיסריה.
אבישי ברוורמן: כל הזמן כינוסים, המון תקשורת, פוליטיקאים מדברים אבל לצערי בכנסת פחות אנשים באים לדיונים לעומק.
אבישי ברוורמן: לכן אני רוצה לנהל את ישיבת הוועדה כאן כאילו התקיימה בכנסת.
אבישי ברוורמן: כל מי שרוצה לדבר, ידבר ואני מבקש לדבר בתמצות.
אבישי ברוורמן: הישיבה היום היא ישיבת ועדת הכלכלה בנושא פתרונות דור וסיוע בשכר דירה לאוכלוסיות מוחלשות.
אבישי ברוורמן: אני מבין שכמו בארגון המושלם כאן, התקיימו שלושה דיונים במקביל בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: בימים שניהלתי מערכות גדולות, הייתי מסכם בדיון אחד.
אבישי ברוורמן: אין צורך לרוץ ממקום למקום כי פוליטיקאי אחד רוצה כיבוד ופוליטיקאי שני רוצה כיבוד.
אבישי ברוורמן: זה חלק מעודף כינוסיזציה שאנחנו עושים היום.
אבישי ברוורמן: הנושא שעומד כרגע על הפרק הוא נושא שאני רוצה למקד אותו בצורה מאוד מאוד ברורה.
אבישי ברוורמן: נמצאים אתי מספר חברי כנסת מאוד פעילים – דב חנין ותמר זנדברג - ידידי השר לשעבר חבר הכנסת רן כהן שבמקרה הזה הוא באמת ידידי כי לפעמים כשאתה בתור פוליטיקאי אומר ידיד, זה השונא הכי גדול שלך אבל אנחנו באמת ידידים.
אבישי ברוורמן: נמצא כאן מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון שלמה בן-אליהו, מנהלת הוועדה גברת לאה ורון, נציגים ותלמידים.
אבישי ברוורמן: כל הדיונים שהיו לגבי הדיור הציבורי – את ההיסטוריה בטח רן כהן סיפר לכם והיום אנחנו נתמקד בעתיד ולא בהיסטוריה – היו בוועדות הכלכלה לדורותיהן.
אבישי ברוורמן: בקרוב מאוד נעלה לדיון את ההצעה לתיקון החוק של הדיור הציבורי ואני רוצה פחות או יותר למקד את הדיון בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: במצב הנוכחי יש מלאי – ומר בן-אליהו יציג לכם את מלאי הדיור הציבורי הקיים – ויש בסביבות שישים אלף דירות.
אבישי ברוורמן: כמובן הבעיה היא הפיזור שלהן כאשר חלק גדול נמצא בפריפריה וחלק מהן עם ביקוש מאוד מאוד נמוך.
אבישי ברוורמן: השאלה איזה פתרון הדיור הציבורי היום מציע לשכבות המוחלשות.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לדון בשתי אפשרויות.
אבישי ברוורמן: הממשלה, לצערנו, בשנים האחרונות פעלה לחיסול הדיור הציבורי אבל עדיין עד היום לא ברורה איזו אלטרנטיבה אמיתית יש לאוכלוסיות שנמצאות במצב הקשה ביותר בישראל וחלק מהאוכלוסיות האלה הממשלה – ואני לא אומר ממשלה זו או אחרת כי אלה ממשלות ישראל לדורותיהן - הותירו אותן בלי קורת גג.
אבישי ברוורמן: במלאי הזה של השישים אלף דירות שמתוכן רק אלפיים משפחות מקבלות את הסיוע המוגדל, רוב המשפחות שמקבלות סיוע בשכר דירה הוא לא ריאלי, הוא די נמוך, למרות שכאן אתה תיתן לי גם מספרים שלא ידעתי עליהם ולכן השאלה העומדת על הפרק היא אם אנחנו באים היום ומציעים אלטרנטיבה.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, הממשלה, האם הממשלה באה ומציעה אלטרנטיבה ואומרת שיש כסף – ורן כסף יכול לדווח לכם וכך גם דב חנין ואחרים – ובזמנו כשאמרו שאת הכסף של הדיור הציבורי נקבל כהכנסות ונדאג שהן יגיעו לעזרה לאוכלוסיות חלשות, הכסף הזה הלך, רן, לאיפה הוא הלך?
אבישי ברוורמן: לסוכנות?
אבישי ברוורמן: לכל מיני מקומות אחרים?
<קריאה: לכבישים.
<קריאה: לכביש מעלה אדומים ודיירי הדיור הציבורי שילמו את החוב לסוכנות היהודית.
אבישי ברוורמן: צחי דוד אחראי על נושא הבינוי והשיכון במשרד האוצר, אדם רציני ונשמע גם אותו.
אבישי ברוורמן: בעבר המדיניות של האוצר – בדרך כלל – הייתה שאנחנו גובים כספים מסוימים אבל הכספים האלה, לוקחים אותם לקופה שלנו, אנחנו לא מחזירים אותם לאלה שאמרנו שלהם ייעדנו אותם אלא הם יכולים להיות מיועדים למימון, כמו שנאמר, לכל מיני דברים אחרים.
אבישי ברוורמן: הסיפור כאן חוזר על עצמו או אולי לא יחזור על עצמו.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, הצעת החוק שאני מבין שצריכה לבוא לפתחנו אומרת שאנחנו רוצים למכור, יש לנו מלאי של דירות, חלק מהן לא ברמה הכי גבוהה, את הכסף אותו מקבלים, מה עושים אתו.
אבישי ברוורמן: יש מקומות שיש להם ביקוש ואנשים ייכנסו.
אבישי ברוורמן: יש כאלפיים, כך אמר לי שלמה, שמחכים והם ייכנסו.
אבישי ברוורמן: אבל לגבי האחרים שנכנסים, ובמיוחד שבחלק מהמקומות בפריפריה – ושם חלק גדול מהדירות – אין בעצם ביקוש אפקטיבי.
אבישי ברוורמן: לכן לגבי הכסף הזה, השאלה היא מה עושים עם הכסף הזה.
אבישי ברוורמן: האם לוקחים את הכסף הזה וחלק ניתן לשיפוץ הדירות או שבעיקר – וכאן אני מפשט את זה, אם אני מבין את כוונת הממשלה – לוקחים את הכסף הזה ומסבסדים בגדול שכר דירה.
אבישי ברוורמן: קבוצות מאוד מאוד חלשות ועליהן החוק צריך לדבר בצורה מאוד ברורה ומבוקרת עם אכיפה של ועדת הכלכלה, אנשים בעלי נכויות, אנשים בעלי מוגבלויות, חד הוריות, אנשים יותר חלשים והם יקבלו את הדירות האלה אבל חלק גדול מהציבור שמוכן לגור בצורה אחרת, את הכספים האלה שלא ילכו לכביש באדומים או למקום אחר, הכסף הזה ייסגר בקרן עם פיקוח – והשאלה מי מפקח וכאן אני מדבר אליך, צחי – וילך לסבסוד שכר דירה.
אבישי ברוורמן: הרושם שלי שסבסוד שכר הדירה כרגע איננו מספיק ואם באמת רוצים לעזור לחלק גדול מהציבור, השאלה היא גם גובה סבסוד שכר הדירה.
אבישי ברוורמן: לכן זאת היא השאלה שעומדת על הפרק.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לדבר על כל ההיסטוריה.
אבישי ברוורמן: אני חוזר ואומר שיש מלאי דירות, יש קבוצות חלשות מאוד, יש חוסר ביקוש לחלק מהדירות בפריפריה ויש הצעת חוק.
אבישי ברוורמן: אני נותן את רשות הדיבור למנכ"ל משרד השיכון, שלמה בן-אליהו, שאומר דברים ברורים, שייתן לנו תמונת מצב בלי מצגות.
אבישי ברוורמן: שייתן רק את המספרים העיקריים – שהוא כבר נתן לי – ויסביר בדיוק לאור השאלות שלי מה אתה חושב על הצעת החוק.
אבישי ברוורמן: לאחר מכן נציג האוצר יסביר, כי בסופו של דבר משרד האוצר הוא עדיין המשרד שלא רק שהוא החזק ביותר בישראל אלא לרפרנטים יש כוח יותר גדול מאשר לשרים בגלל מבנה המשילות הישראלי, נושא שהיה צריך להיות הדיון המרכזי בשדרות במקום אלף אלפי הדיונים שעושים כאן חדשות לבקרים.
רן כהן: זה קורה רק במקומות בהם השרים הם חלשים ועלובים.
רן כהן: הייתי שר ומותר לי להגיד את זה.
רן כהן: גם אתה היית שר.
אבישי ברוורמן: שלמה בן-אליהו, בבקשה.
אבישי ברוורמן: החבר'ה האלה שנמצאים כאן הם אנשי אוניברסיטת בן גוריון.
אבישי ברוורמן: 16 שנים אני השקעתי באוניברסיטת בן גוריון, בנינו אותה לאימפריה והקמנו פארק.
אבישי ברוורמן: אני לא יכול להפריע להם להרים שלטים אבל לדבר הם לא ידברו.
אבישי ברוורמן: אני דיברתי אתם קודם ואני תומך בדברים האלה.
אבישי ברוורמן: אני גם אבוא לתת הרצאה באוניברסיטת בן גוריון ולקיים דיון.
אבישי ברוורמן: השלט בסדר ועכשיו אנחנו עוברים לבן-אליהו.
<קריאה: אנחנו רק מבקשים שזה יהיה על סדר היום שלכם כי זה אחד הנושאים.
אבישי ברוורמן: קיבלתי, אבל לא היום.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להזכיר לכם למה הם צודקים בנקודה הכללית.
אבישי ברוורמן: כל הקונספט של מטרופולין באר שבע, אני אספר לכם סיפור על כך, בכל זאת יש כאן אנשים מבוגרים כמו רן כהן.
אבישי ברוורמן: פעם בטלוויזיה היה רק ערוץ 1 ולא היה ערוץ 2.
אבישי ברוורמן: באופקים שרפו, לפני שנתניהו עלה פעם ראשונה לשלטון, צמיגים כי הייתה אבטלה נוראית.
אבישי ברוורמן: אני הופעתי בפופוליטיקה הזאת ואמרתי שהפתרון האמיתי הוא מטרופולין באר שבע וכי אין עיירות פיתוח אלא הכול אזור אחד.
אבישי ברוורמן: למחרת הזמין אותי אחד הכתבים המפורסמים ביותר – שאני לא אזכיר את שמו מפאת כבודו – ושאל אותי מה צריך לעשות.
אבישי ברוורמן: הסברתי לו מטרופולין באר שבע, רכבת, פארק, בדואים ביחד.
אבישי ברוורמן: הוא אומר לי: למה אתה מדבר על באר שבע כל הזמן?
אבישי ברוורמן: אנחנו מדברים על אופקים.
אבישי ברוורמן: שאלתי אותו מה המרחק בין אופקים לבאר שבע והוא אמר לי שעה.
אבישי ברוורמן: אמרתי לו שמהבית שלו ברחוב יריחו 11 בבאר שבע, 14 דקות.
אבישי ברוורמן: אנחנו כל פעם עושים איזו הצגה לתקשורת כשבונים עוד איזה ישוב קטן ועוד ישוב קטן.
אבישי ברוורמן: עשרים דקות עד מיתר, 25 דקות עד להבים, 25 דקות עד דימונה, עד ירוחם 25 דקות.
אבישי ברוורמן: כל האזור הוא אזור אחד שצריך לפתח אותו ביחד.
אבישי ברוורמן: לכן הם צודקים שצריך לחזק ישובים ולהעצים ולא כל דקה להקים ישוב נוסף.
אבישי ברוורמן: בזה סיימנו את הנושא הזה.
<שלמה בן אליהו: אני מודה ליושב ראש על שהזמין אותי לדיון כאן.
<שלמה בן אליהו: אני גם אומר למגמה ירוקה שאכן אתמול בוועדת הקבינט קיבלנו החלטה לגבי הנושא של התחדשות עירונית במובן של פינוי-בינוי שהמשמעות שלו בנייה בתוך המרקם הקיים.
<שלמה בן אליהו: זה בעצם פתרון שגם יפתור חלק מהנושאים של הבנייה החדשה והבנייה הלא טובה במרכזי הערים.
<שלמה בן אליהו: פעם ראשונה שאני שומע שנותנים עצה מה כן לעשות - כי תמיד אומרים מה לא לעשות – אבל אני מקווה שאתם אומרים את זה גם לבדואים שלא יהיו בשטחים הפתוחים.
<קריאה: אנחנו לא משטרה.
<קריאה: עכשיו עוקרים ארבעים אלף בדואים מהאדמה שלהם.
אבישי ברוורמן: עוד פעם אחת, אני מוציא אותך.
אבישי ברוורמן: בבקשה, תתמקד בנושא.
<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא של הדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: נתתי את המספרים בכנס הקודם אבל מכיוון שכאן זאת ישיבת ועדת הכנסת, אני רוצה להציג אותם בפני הכנסת.
<שלמה בן אליהו: אני הייתי מנכ"ל משרד השיכון בשנים 1999 עד 2001.
<שלמה בן אליהו: בשנים ההן היו כ-108 אלף יחידות דיור בדיור הציבורי והיום יש שישים אלף דירות בדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: בנוסף לזה יש כ-12 אלף דירות בדיור מוגן ויש כ-11 אלף דירות ביחידות שמשרד הקליטה מאכלס בן אנשים, דירות שהן בעצם חלק מהדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: בשנים האלה, משנת 1999 ועד היום היו ארבעה מבצעי מכר של דירות מהדיור הציבורי והיום אנחנו נמצאים במצב בו יש שישים אלף דירות בדיור הציבורי מתוך ה-108 אלף דירות שהיו קודם לכן.
אבישי ברוורמן: המצאי הוא שישים אלף דירות.
אבישי ברוורמן: איפה הן?
אבישי ברוורמן: תן לי התפלגות שלהן.
<שלמה בן אליהו: לגבי שישים אלף הדירות, אני רוצה להסביר, ואמרתי את זה גם לפני כן ואני חוזר ומסביר.
<שלמה בן אליהו: יש לנו היום 2,100 ממתינים לדירות הדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, אנשים שהם זכאים, הם קיבלו מה שנקרא אצלנו ואוצ'ר והם ממתינים לדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: אין לנו דירות במרכזי הביקוש ואין לנו אפשרות לתת להם מענה במרכזי הביקוש.
<שלמה בן אליהו: אכן יש לנו דירות, כמו שאתה אומר, בירוחם, בקריית שמונה וכדומה, אבל לא במרכזי הביקוש, היכן שאנשים צריכים את הדירות.
<שלמה בן אליהו: אני רוצה למקד את נושא הדיון.
<שלמה בן אליהו: מי שכאן אחראי לדברים האלה זה לא צחי ולא משרד האוצר.
<שלמה בן אליהו: ההחלטות מתקבלות על ידי הממשלה ועל ידי הכנסת.
<שלמה בן אליהו: החוק של רן כהן ---
רן כהן: זה החוק של הכנסת.
רן כהן: זה לא חוק שלי.
<שלמה בן אליהו: בדיוק.
<שלמה בן אליהו: זה החוק של הכנסת.
<שלמה בן אליהו: הכנסת חוקקה את החוק הזה ולכן כאשר החוק הזה נכנס לתוקף, צריכים לקיים אתו.
<שלמה בן אליהו: כרגע החוק הזה מובא לדיון בכנסת עם תיקונים קטנים מאוד.
<שלמה בן אליהו: התיקון שהוא מוקד הוויכוח שקיים – ואני לא אדבר מסביב אלא אתייחס למוקד הוויכוח – הוא כזה: אין ספק שמי שרוצה שיהיה מלאי לדיור הציבורי, צריך להתנגד לחוק.
<שלמה בן אליהו: מדוע?
<שלמה בן אליהו: כי במימוש החוק, אני מוכר דירות מהמלאי.
<קריאה: מה עם החלק שלא ביצעתם?
אבישי ברוורמן: אני ביקשתי.
אבישי ברוורמן: אם את תתחילי להתפרץ, כל אחד יתפרץ.
אבישי ברוורמן: כל אחד ידבר בזמנו.
<שלמה בן אליהו: אם אנחנו מממשים את החוק, המשמעות שלו היא שאנחנו מקטינים את המלאי.
<שלמה בן אליהו: החוק הגבול את עצמו והוא אמר שהוא יהיה לחמש שנים ועד 15 אלף יחידות דיור.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, שי מגבלה כמה דירות יימכרו.
<שלמה בן אליהו: משמעות החוק היא להקטין את המלאי ואני לא נבהל מזה.
<שלמה בן אליהו: אני לא נבהל מזה כי אני אומר שהמלאי שהיה מאה אלף יחידות דיור ירד לשישים אלף ואנחנו לא רואים ארבעים אלף משפחות שממתינות או שהן ברחוב.
אבישי ברוורמן: תגיד לי עוד פעם את הקריטריון לגבי הפריפריה ואת ההתפלגות.
<קריאה: הוא מספר לנו בדיחות.
אבישי ברוורמן: סליחה, אני אוציא אותך.