GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: איך אנחנו נפתור את זה בצורה של איזו הצהרה באיזה מקום?
אבישי ברוורמן: עו"ד בנדלר, מה את אומרת?
<שרה קנדלר: שאני אקריא לכם את הסעיף האירופי?
אבישי ברוורמן: לא, שפשוט נרשום את זה.
<אתי בנדלר: אז הם הצהירו על זה לפרוטוקול.
<אתי בנדלר: אני במקרה הזה באמת לא חושבת שניסוח יכול לפתור את העניין.
אבישי ברוורמן: את רוב הבעיות הניסוח לא יפתור.
<יורם סמואל: האמריקאים פרסמו No claim letter שהם מסבירים את הדברים האלה.
<יורם סמואל: מבחינתנו, מה שאפשר לעשות זה: ייעוץ, להבדיל ממתן הסבר לגבי תהליך הדירוג או לגבי עקרונות הדירוג.
<שרה קנדלר: אחרי שהחוק יעבור אנחנו מוכנים שתפנו ונענה לכם גם באותה רוח.
<אתי בנדלר: אני רק רוצה לומר, כולנו יודעים את כוחן של מילים ואיזה משחק אפשר לעשות אתן וגם "הסבר לגבי" יכול ליפול לייעוץ בנסיבות מסוימות לכן זה לא יעזור כאן.
<אתי בנדלר: רוח הדברים ברורה.
אבישי ברוורמן: רוח הדברים פה ברורה, נעביר את החוק, אני חושב שכרגע אין פה סתירה ותנסו לפתור את זה.
<נתן שילה: אני רוצה להתייחס לסעיף 16(ד) שאומר "חברת דירוג המקבלת תשלום כאמור בסעיף קטן (ג)(2) - (1) תפרסם לציבור.
<נתן שילה: ..
<נתן שילה: את פרטי הגורם ששילם בעד הדירוג; בפרסום האמור ייכלל פירוט של ניגודי העניינים הנובעים מהתשלום האמור;" אז אחת משתיים, אם קבלת התשלום לא מהווה ניגוד עניינים ולא מהווה הפרה של סעיף 16(ב) איזה ניגוד עניינים בעצם מצופה?
<נתן שילה: ברור שחברה שמזמינה את הדירוג משלמת עבורו אז או שזו פעולת ניגוד עניינים או שזו לא פעולת ניגוד עניינים.
<שרה קנדלר: זה עדיין ניגוד עניינים, אנחנו לא רואים את זה כהפרה של סעיף (א).
<עמרי ידלין: על מה צריך לדווח?
<עמרי ידלין: הרי דיווחתי על התשלום, אוקיי, אז מה עכשיו מעבר לזה צריך לדווח?
<נתן שילה: מה זה "פירוט של ניגודי העניינים"?
<נתן שילה: כאילו יש בזה ניגוד עניינים.
<נתן שילה: או שיש בזה או שאין בזה.
<ערן היימר: קיבלנו כסף מהחברה המדורגת ואנחנו אוהבים כסף, מה לרשום בדוח?
<ערן היימר: מה אתם מצפים?
<שרה קנדלר: אם יש עניינים אחרים, למשל אם זה לקוח משמעותי יותר ודברים כאלה.
<עמרי ידלין: יש לי חובה לדווח על לקוחות משמעותיים וכו'.
<ערן היימר: את זה אני מציע ממש, מציע לכם, לא לעשות.
<ערן היימר: אתם רוצים שאני אגיד ללקוח שהוא משמעותי בעיני - - -
<שרה קנדלר: לא ללקוח, לפרסם את זה.
<ערן היימר: אם אתם מחפשים מקום להביא את הלחץ על חברת הדירוג, בואו נשים שלט לאיזה לקוחות יכולים ללחוץ עליהם.
<ערן היימר: זה ממש יעזור לרגולציה.
<אתי בנדלר: הוא צודק.
אבישי ברוורמן: ההערה הזאת יש בה איזה משהו.
<ערן היימר: אני הייתי מציע שנסת
<ערן היימר: פק בפרסום, שכל אחד יפרש.
אבישי ברוורמן: לפעמים באמת "תפסת מרובה לא תפסת".
<שרה קנדלר: אוקיי, מקובל עלינו, אפשר את הסיפה למחוק.
אבישי ברוורמן: זו פתיחות, הלוואי וכל הרשויות ייקחו דוגמה.
<נתן שילה: אז מה המשמעות של "מקובל"?
<שרה קנדלר: רק הרישה: "תפרסם לציבור, לגבי כל דירוג שקבעה, את פרטי הגורם ששילם בעד הדירוג;".
<נתן שילה: בלי ההמשך.
<נתן שילה: תודה.
אבישי ברוורמן: עו"ד שילה, אני מודה לך.
אבישי ברוורמן: עו"ד הלוי, לא מספיק?
<אמיר הלוי: עוד הערה קטנה.
<אמיר הלוי: בהגדרה של "משתתף במכירה" באמת כיסו פה את רוב האופציות: "חתם, מפיץ, מנפיק", אנחנו מציעים להוסיף גם "לווה" כי כמו שאמרנו, אנחנו מדרגים הלוואות פרטיות וכו' אז שיהיה ברור.
<שרה קנדלר: מקובל.
אבישי ברוורמן: מאשר בכפוף לתיקונים שהיו.
<שרה קנדלר: "17.
<שרה קנדלר: (א) חברת דירוג לא תעסוק אלא בדירוג, ואולם רשאית היא, בכפוף להוראות כל דין, לתת שירותים נלווים שאינם מעוררים חשש לניגוד עניינים עם עיסוקה בדירוג; לעניין זה, "שירותים נלווים" – שירותים כמפורט להלן שאושרו בידי הרשות: (1) שירותים הנדרשים לצורך דירוג; (2) שירותים הקשורים בטיבם לעבודת דירוג ובלבד שהיקפם שולי ביחס לעבודת הדירוג.
<שרה קנדלר: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), חברת דירוג רשאית, באישור הרשות, לעסוק במתן ציון יחסי לנכסים ושירותים אחרים.
<שרה קנדלר: (ג) חברת דירוג העוסקת במתן שירותים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) - (1) תפרסם לציבור את דבר מתן אותם שירותים וכן הודעה על סוגי השירותים האמורים אותם היא מספקת; (2) תקבע ותפרסם נהלים למניעת ניגודי עניינים במתן השירותים האמורים.
אבישי ברוורמן: כן, עו"ד סמואל.
<יורם סמואל: אנחנו היינו מציעים בסעיף 17(א) לבטל את המילה "נלווים", הרי בין כה וכה כתוב שהשירותים צריכים להיות מאושרים על-ידי רשות ניירות ערך.
<יורם סמואל: גם לא צריך הגדרה של "שירותים נלווים" אלא שירותים.
<יורם סמואל: השירותים שאנחנו נותנים שאינם דירוג ממש הם לא בהכרח נלווים: ימי עיון, הרצאות, ניירות ענפיים, סקירות, דברים מהסוג הזה, אני לא יודע בדיוק למה הם נלווים, בדירוג הם כנראה לא נלווים.
<יורם סמואל: אז מה שאנחנו מציעים, הואיל והכול ניתן רק לעשות בהסכמת הרשות, או בסמכות הרשות, להוריד את המילה "נלווים" מסעיף 17(א), להשאיר לרשות סמכות רחבה יותר.
<אמיר וסרמן: בעצם האיסור כאן נועד להשיג 2 דברים: ראשית, שלא יהיו ניגודי עניינים, כלומר, לכן האיסור על "שירותים אחרים".
<יורם סמואל: זה ברור, אל תאשרו.
<אמיר וסרמן: והדבר השני הוא בעצם ייחודיות העיסוק.
<אמיר וסרמן: כלומר, אנחנו מפקחים על חברות הדירוג ואנחנו רוצים לדעת מה נמצא בקופסא הזו שנקראת "חברת דירוג".
<אמיר וסרמן: אני לא רוצה שחברת דירוג תתחיל לעסוק למשל בייצור נעלים.
<אמיר וסרמן: זה עיסוק לגיטימי אבל אני רוצה שהדירקטוריון יתרכז בדירוג, שאני אראה לנגד עיני את הסיכונים של חברת הדירוג ולכן צמצמנו ל"שירותים נלווים".
<אמיר וסרמן: אגב, כל השירותים שציינת בעל פה כרגע באמת יכולים להיכלל בגדר "שירותים נלווים", ימי עיון, הרצאות, פעולות של שיווק של החברה.
<יורם סמואל: נלווים למה?
<ערן היימר: אוניברסיטה לדירוג, האם זה שירות נלווה.
<אתי בנדלר: הם נלווים לעיסוק העיקרי, זאת הכוונה, כך אני קראתי את הטקסט.
<אמיר וסרמן: אכן.
אבישי ברוורמן: זה לא שירותי ליווי, זה שירותים נלווים.
<יורם סמואל: אנחנו לא מצליחים להבין למה הרשות צריכה להגביל את הסמכות שלה בנקודה הזו.
<אתי בנדלר: כדי שלא תעסקו למשל במכירת נעלים.
<אתי בנדלר: אני חשבתי על מכירת נעלים, הם דיברו על ייצור נעלים.
<יורם סמואל: שלא תאשר.
<עמרי ידלין: אז שלא תאשר.
אבישי ברוורמן: זה לא נראה לי משמעותי.
<שרה קנדלר: "ניגודי עניינים של משתתף בהליך הדירוג 18.
<שרה קנדלר: (א) משתתף בהליך דירוג לא יפעל בניגוד עניינים בביצוע תפקידו בהליך הדירוג.
<שרה קנדלר: (ב) בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), משתתף בהליך דירוג - (1) לא יעסוק בפעילות מסחרית, ובכלל זה בפעילות שיווק או בניהול משא ומתן עם לקוחות בנוגע לתשלומים ולתנאי ההתקשרות עם תאגיד מדורג או עם גורם קשור אליו; (2) לא יחזיק, במישרין או בעקיפין, במכשיר פיננסי שהחזקתו עשויה לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים; אין בהוראות סעיף זה כדי לאסור החזקה במכשיר פיננסי באמצעות השקעה משותפת כמשמעותה בחוק השקעות משותפות בנאמנות; (3) לא יקיים קשרים עם תאגיד מדורג או עם גורם קשור אליו, באופן העשוי לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים; (4) לא ישתתף בהליך דירוג אם היו לו קשרים עסקיים או אחרים עם תאגיד מדורג אשר עשויים לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים; (5) לא יקבל כסף, מתנות או טובות הנאה אחרות מכל גורם שחברת הדירוג מקיימת עמו קשרים עסקיים; (6) לא יכהן כנושא משרה בכירה בתאגיד מדורג או בתאגיד שהוא גורם קשור לתאגיד המדורג, עד תום שישה חדשים מיום קביעת הדירוג של התאגיד המדורג.
<שרה קנדלר: (ג) תנאי השכר של משתתף בהליך הדירוג והטבות הניתנות לו, לא יהיו מותנים בהכנסות חברת הדירוג מהליך דירוג שהוא משתתף בו.
<שרה קנדלר: (ד) חברת דירוג תקבע נהלים בדבר זיהוי, מניעה, טיפול וגילוי לציבור, של ניגודי עניינים אשר עשויים להשפיע על שיקול דעתו של משתתף בהליך דירוג.
אבישי ברוורמן: הערה, עו"ד אבן חן.
<נילי אבן חן: לעניין תקופת הצינון אנחנו מציעים שלפחות זה יהיה מינימום של שנה, יש גם ועדה שכרגע מטפלת בנושא של הצינון אבל צינון של חצי שנה הוא כמעט בעצם שום דבר.
<נילי אבן חן: אנחנו גם מכירים את זה מעולם המעשה שהחברות יודעות גם לתגמל חצי שנה אחורה ובעצם אין שום התראה אמיתית בחצי שנה.
אבישי ברוורמן: אוקיי, אז ההצעה היא שנה.
אבישי ברוורמן: עוד הערות?
<שרה קנדלר: האמת היא שאני לא מכירה שום מקום אחר בחקיקה הישראלית שיש צינון בשוק הפרטי, אני חושבת שזה צעד שהוא די קיצוני ולכן אנחנו חושבים שחצי שנה זה מידתי.
<אמיר וסרמן: וכמובן ההצעה לצינון של שנה בשירות המדינה כרוכה בתשלום עבור אותה שנה.
<אמיר הלוי: הערה ושאלה: בסעיפים 18(ב)(1), (2), (3) ו-(4) כתוב שהוא לא ישתתף, לא יעשה, לא יקבל "באופן העשוי לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים" ובסעיף (5) זה לא מופיע.
<אמיר הלוי: לצורך העניין זה שקיבלתי עכשיו שתיה על חשבון ועדת הכלכלה אני מצוי בניגוד עניינים.
<אמיר הלוי: ההערה שניה, לגבי סעיף (ג), כתוב שזה לא יהיה מותנה בהכנסות, הלוא ברור שהיכולת של חברת דירוג לשלם שכר לעובדיה תלוי בהכנסות שלה.
<אמיר הלוי: הכוונה, אני מניח, היתה: לא יהיה מותנה במישרין בהכנסות מהדירוג שהוא עושה, כי הלוא בעקיפין בוודאי שזה לא - - -
<שרה קנדלר: זה יכול להיות גם בעקיפין אבל ברור שהדוגמה הקיצונית היא ברורה מאליה.
אבישי ברוורמן: מה לגבי הכיבוד של הקפה?
אבישי ברוורמן: זה הורג אותי.
אבישי ברוורמן: אני יושב ב"קפה הנרייטה" ולפעמים אני משלם למישהו כוס תה, הוא משלם לי כוס תה, אז מה קורה?
<אתי בנדלר: נו, באמת.
<אתי בנדלר: זה "כסף, מתנות או טובות הנאה"?
<אתי בנדלר: המונחים האלה פה פורשו כל כך הרבה בפסיקה, לרבות בפסיקה שמתייחסת לאתיקה של גופים שונים אז להגיד שקבלת שתיה בישיבה – אבל אם ישלחו לך ארגז שתייה הביתה זה כבר יכול כן להיחשב לטובת הנאה.
אבישי ברוורמן: אז תחזיר לנו את הוויסקי.
אבישי ברוורמן: אוקיי, רבותי.
אבישי ברוורמן: אני מסיים ב-11:00 ותהיה לנו עוד ישיבה אחת לגמור את זה.
<שרה קנדלר: "הגבלת אחזקות 19.
<שרה קנדלר: (א) גורם קשור לחברת דירוג לא יהיה קשור לחברת דירוג אחרת; לעניין זה, יראו כגורם קשור גם מי שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר מזכויות ההצבעה בחברת דירוג.
<שרה קנדלר: (ב) גורמים כמפורט בפסקאות (1) עד (5) שלהלן, אדם השולט בהם או הנשלט על ידם או על ידי השולט בהם, לא יחזיקו באמצעי שליטה בחברת דירוג במישרין או בעקיפין: (1) קופת גמל או חברה מנהלת כהגדרתן בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005; (2) מבטח כמשמעותו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981; (3) מנהל תיקים כהגדרתו בחוק הייעוץ; (4) מנהל קרן כמשמעותו בחוק השקעות משותפות בנאמנות; (5) תאגיד בנקאי כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981;"
<יורם סמואל: שתי חברות הדירוג בישראל שייכות לחברות דירוג בעולם לכן כבר אנחנו מנוגדים לסעיף.
<שרה קנדלר: לא, זו לא היתה הכוונה.
<יורם סמואל: אני יודע שזו לא הכוונה אבל זה מה שכתוב פה.
אבישי ברוורמן: איזה סעיף?
<שרה קנדלר: 19, "גורם קשור לחברת דירוג לא יהיה קשור לחברת דירוג אחרת".
<יורם סמואל: יש לזה גם תשובה בסעיף 6(a)(2) לרגולציה האירופית של חוק דירוג.
<שרה קנדלר: חברת דירוג זו חברה שנרשמה בישראל, זאת אומרת, אסור לך ול"מעלות" להיות קשורות אחת לשנייה.
<אמיר וסרמן: זו ההגדרה בסעיף 1.
<יורם סמואל: אבל איפה זה כתוב?
<שרה קנדלר: כהגדרה של חברת דירוג.
<אמיר וסרמן: זו ההגדרה של חברת דירוג.
אבישי ברוורמן: עו"ד סמואל, אני חושב שהפעם הזאת הם היכו בך, לא הצלחת הפעם, יש להם תשובה נכונה.
<יורם סמואל: למה?
<שרה קנדלר: כי חברת דירוג היא רק חברה שנרשמה לפי חוק זה.
<עמרי ידלין: זה לא כולל בעל שליטה בה?
<שרה קנדלר: "לא יהיה קשור לחברת דירוג אחרת;" שחברת דירוג אחרת היא "מעלות" לצורך העניין.
<יורם סמואל: חברות הדירוג העולמיות הרי פעולות, הן מדרגות את מדינת ישראל, הן מדרגות בנקים בישראל, הן מדרגות את חברת חשמל, אני לא יודע אם היא נרשמה או לא בישראל, אני לא יודע מה תדרשו.
<יורם סמואל: הנושאים האלה לא פתורים.
<עמרי ידלין: נניח לרגע שמחר "Moody's" תרצה להירשם בישראל, מה יקרה אז?
<שרה קנדלר: עדיין אנחנו לא נפרש את סעיף 19(ג) שאוסר עליה.
<יורם סמואל: תסייגי את חברת האם, למה לעשות כזו בעיה?
<שרה קנדלר: אם יש צורך אז אפשר להכניס את זה לסעיף 44.
<יורם סמואל: "Moody's" היא חברת האם שלנו ו-"S
אבישי ברוורמן: אז תוסיפו משהו לגבי האם והבת ונגמור את זה.
<אמיר וסרמן: אנחנו לא רואים בעיה בסעיף.
<אמיר וסרמן: "גורם קשור לחברת דירוג לא יהיה קשור לחברת דירוג אחרת", חברת דירוג מוגדרת בסעיף 1 כחברה שרשומה.
<אמיר הלוי: אם תגידו לנו שחברת דירוג בינלאומית צריכה להירשם בישראל אז זה יהיה בסדר אבל זה לא כתוב.
אבישי ברוורמן: לא כתוב.
אבישי ברוורמן: חברת דירוג שאינה חברת האם?
<שרה קנדלר: אוקיי, אז אפשר להעביר את זה.
<אמיר וסרמן: אנחנו יכולים להעביר את זה לגבי חברת דירוג זרה.
אבישי ברוורמן: תוסיפו "שאינה חברת האם".
<ערן היימר: יכול להיות מצב שחברה שמדורגת על-ידי "S
אבישי ברוורמן: אז איך אנחנו פותרים את האם, הבת ורוח הקודש?
<אתי בנדלר: אז זה מה שרציתי לדעת: למעט לחברת אם או חברת בת של חברת הדירוג?
<עמרי ידלין: כן, מאה אחוז.
<שרה קנדלר: חברת אם, רק חברת אם.
<אתי בנדלר: רק חברת אם?
<אתי בנדלר: ואם הם עובדים עם חברת בת?
<אמיר וסרמן: אין חברות בת.
<אתי בנדלר: אין דבר כזה?
<אתי בנדלר: אז למעט לחברת אם.
אבישי ברוורמן: כשיקומו תבואו אלינו.
<גדעון אילת: למה?
<גדעון אילת: ל-"Moody's" יש, יש לה חברות בת בכל העולם.
<שרה קנדלר: אבל אם היא תבוא לפה אז היא תהיה חברה נפרדת ואז אנחנו לא נרצה שיהיה קשר.
אבישי ברוורמן: כשתבוא לזה אז נאשר את זה, בסדר.
אבישי ברוורמן: אישרנו?
<אתי בנדלר: אז "למעט לחברת אם של חברת הדירוג".
אבישי ברוורמן: תודה, עו"ד סמואל, סליחה שאמרתי שלא צדקת, עוד פעם צדקת, תודה רבה.
<יורם סמואל: אני גם יכול להגיד שאני לא בטוח שחברת אם זה מספיק.
<יורם סמואל: עד לפני כמה שנים אגב "Moody's" לא היתה חברת אם אלא רק חברה שנתנה תמיכה טכנית והיה לה רק 10% מניות ואחר כך 40% מניות, אני לא לגמרי בטוח.
אבישי ברוורמן: אז גם הריון חלקי זה הריון.
<יורם סמואל: גם תיאורטית היא יכולה לרדת באחזקות שלה.
<אמיר וסרמן: אבל אז היא לא נחשבת גורם קשור לפי ההגדרה בסעיף.
<יורם סמואל: יש לנו אתם הסכם תמיכה טכנית.
<אמיר וסרמן: היא לא נחשבת אבל גורם קשור, יש הגדרות, היא לא תהווה גורם קשור.
<יורם סמואל: היא לא גורם קשור?
<יורם סמואל: זה שהיא נותנת לנו תמיכה טכנית זה לא גורם קשור?
<אמיר וסרמן: יש הגדרה, "שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר".
<יורם סמואל: עדיין, ואם יש לנו 10% אז הוא כן גורם קשור, מר וסרמן?
<יורם סמואל: כשקמה "מדרוג" בשנת 2003 ל-"Moody's" היו 10%, היו להם אופציות להגדלת הרכישה, כיום יש להם 51%.
<יורם סמואל: אז עד ה-51% רטרואקטיבית לפי החוק הזה חיינו בחטא אני מבין.
<יורם סמואל: אז אני לא מבין את הבעיה, אני לא למה זה צריך להיות חברת אם, אני לא מבין בכלל את סעיף 19(א) מהבחינה הזאת.
<יורם סמואל: למה אנחנו לא יכולים להיות קשורים בחברות דירוג בינלאומית?
<עמרי ידלין: הוא לא רוצה שתהיה קשור בחברת דירוג.
<שרה קנדלר: חברת דירוג אחרת בישראל, זה מה שאנחנו לא רוצים.
אבישי ברוורמן: למה לא להגיד שזו חברת דירוג אחרת ישראלית או משהו כזה?
<יורם סמואל: ישראלית, כן.
<ערן היימר: אז זה אומר שחברת הדירוג האם לא תוכל להירשם אם תרצה.
<עמרי ידלין: לא, היא תוכל להירשם, אבל חברת דירוג ישראלית, אתה חברה ישראלית.
אבישי ברוורמן: כחול לבן, חברת דירוג ישראלית.
<אמיר וסרמן: יש כאן שאלה פינתית ואנחנו נמצא את הניסוח שיפתור ונביא אותו לישיבה.
<אתי בנדלר: אז הסעיף הזה בשלב הזה לא מאושר.
אבישי ברוורמן: הוא יאושר בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: תודה על ההערות, אנחנו מתקדמים.
<אתי בנדלר: אפשר את סעיף (ב) לאשר, זה רק בסעיף (א).
<אתי בנדלר: אז סעיף (א) לא מאושר עדיין, סעיף (ב) כן.
אבישי ברוורמן: סעיף 19(ב) אושר.
אבישי ברוורמן: אני אסיים בסעיף 20 ואת פרק ו' אנחנו נעביר לישיבה הבאה ונסיים.
<שרה קנדלר: "הוראות בדבר מניעת ניגודי עניינים 20.
<שרה קנדלר: (א) השר רשאי, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע הוראות נוספות לשם הבטחת עצמאות הליך הדירוג ומניעת ניגודי עניינים, ובכלל זה בעניינים אלה: (1) תנאי ההתקשרות של חברות דירוג עם לקוחות; (2) הגבלת תקופת ההתקשרות של חברות דירוג עם לקוחות; (3) הגבלת שיעור ההכנסה של חברות דירוג מתאגיד מדורג מסוים; (4) קיום מנגנון תחלופה של משתתפי הליך דירוג של מכשיר פיננסי מסוים או של תאגיד מסוים.
<שרה קנדלר: " אנחנו היינו מאוד רוצים להוסיף סעיף קטן (ב) כמו שנמצא בסעיף התקנות 42(ב): "בתקנות לפי סעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע הוראות שונות לגבי סוגים שונים של חברות דירוג או סוגים שונים של מכשירים פיננסיים".
<שרה קנדלר: את זה אני רוצה להוסיף, זה מצוי בסעיף 42(ב), שזה סעיף התקנות הכללי, שאפשר לקבוע תקנות לסוגים מסוימים של דירוגים או חברות, ובטעות זה לא נמצא בסעיף הזה.
<אתי בנדלר: אז תקראי שוב את הנוסח שאת רוצה.
<שרה קנדלר: בתקנות לפי סעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע הוראות שונות לגבי סוגים שונים של חברות דירוג או סוגים שונים של מכשירים פיננסיים".
<שרה קנדלר: זו העתקה של סעיף 42(ב).
<אמיר וסרמן: אני אסביר קצת את הרקע לתוספת.
<אמיר וסרמן: בעצם בחו"ל ראינו שיש טיפול מיוחד בדירוגים של מכשירים פיננסיים כיוון שהמשבר נגע במידה רבה לדירוגים כאלו.
<אמיר וסרמן: בעצם יש החמרה בהרבה היבטים, כולל אגב היבטי אחריות, קבלת תשלום.
<אמיר וסרמן: אצלנו אנחנו לא טיפלנו בזה כל כך בהצעת החוק כיוון שב-2008 בעצם נפסקו ההנפקות של מכשירים פיננסיים בישראל, זו תופעה שהיתה קיימת למשך כמה שנים ונפסקה כשהתחיל המשבר הפיננסי אבל יכול להיות שבעתיד יחזרו.
<אמיר וסרמן: לכן אנחנו רוצים את הגמישות הזו לגבי סוגים מסוימים של מכשירים פיננסיים, זה יכול להיות אגב גם לגבי סוגים מסוימים של חברות דירוג, למשל חברות דירוג שמדרגות נניח סוג חברות מסוים, רק חברות ביטוח, דברים שקיימים בעולם, יחסית אזוטריים, אבל יכולים להיות גם בישראל.
אבישי ברוורמן: אני לא אשכח שישבתי עם ירום אריאב, שהיה מנכ"ל האוצר, והוא אמר לי: החלום שלי – הלוא התחילו להכין את התוכנית שאנחנו נעתיק את "וול סטריט" ואת כל בתי ההשקעות, שתהיה תל אביב ונחליף את בירות, ואני הייתי עדיין שמח שלא נהפוך להיות המרכז הפיננסי בעולם של הגידורים אלא שנבנה תעשייה בת קיימה עם שכר הוגן ואתם תדרגו אותם בהתאם.
אבישי ברוורמן: אוקיי, עו"ד סמואל, עו"ד שילה ועו"ד אבן חן.
<יורם סמואל: יש פה סמכות להתערב למעשה בכל הפעילות המסחרית של חברות הדירוג, כולל תנאי התקשרות, הגבלת תקופת התקשרות, שיעורי – פעם זה היה רווח, עכשיו זה נהיה ההכנסה – וקיום מנגנון התחלופה.
<יורם סמואל: זו סמכות מאוד מאוד מוגזמת, קיבלנו אמנם הסבר בישיבות עם הרשות שהם ישתמשו בסמכות הזאת רק אם היא תופעל בחו"ל, אנחנו סבורים שבואו נתין אם היא תופעל בחו"ל, סמכות מהסוג הזה.
<יורם סמואל: זה בעצם ניהול, זה סוג של הלאמה כמעט של חברות הדירוג שיבואו ויגידו להם כמה הם צריכים לדרוש בשביל דירוג, שיעור ההכנסה מכל דירוג ודירוג.
<יורם סמואל: להפך, היום המגמה בארצנו היא שוק חופשי, לא מתערבים בהכנסות, אגב של שום שומרי הסף.
<יורם סמואל: לא שמעתי שקובעים לרואי החשבון מה צריכה להיות ההכנסה שלהם, לא לעורכי הדין ולא לאחרים.
אבישי ברוורמן: דווקא רעיון טוב.
<יורם סמואל: אוקיי, אז אנחנו סבורים שהסמכויות כאן הן מוגזמות ביותר.
אבישי ברוורמן: עו"ד שילה.
<נתן שילה: אני גם רציתי להתייחס להבין מה זה ב-20(3) "הגבלת שיעור ההכנסה של חברות דירוג מתאגיד מדורג מסוים;" מה המשמעות של זה?
<יורם סמואל: אולי כנראה מהסך הכול.
<אמיר הלוי: כרגע, אדוני, אין לסעיף הזה מקבילה בחקיקה הבינלאומית ואני חושב שגם מה שאמר חברי, ההבנה שלנו עם הרשות היתה שהם רוצים לשמור לעצמם גמישות למקרה שהחקיקה הבינלאומית - - -
אבישי ברוורמן: אז אתה אומר, במקרה הזה עדיף שמציון עדיין לא תצא תורה, שתצא תורה שניה.
<אמיר הלוי: או שנשקול אם זה טוב לנו או לא, וזה יבוא לוועדה הנכבדה הזו.
<שרה קנדלר: זה יבוא בכל מקרה לפה, גם תקנות מגיעות לפה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך, עו"ד אבן חן.
<נילי אבן חן: רציתי רק להוסיף לגבי סעיף 20(1) שמדובר על תנאי ההתקשרות, שתהיה גם התייחסות לרבות התנאים להפסקת ההתקשרות, כך שבמצב של מעבר בין חברות מדורגות לפחות יהיו לנו תנאים, הסבר, איזושהי התייחסות גם לסיטואציה הזאת.
אבישי ברוורמן: אוקיי, אני מבקש עו"ד קנדלר ועו"ד וסרמן, תענו לכל ההערות.
<שרה קנדלר: קודם כל, בניגוד למה שקיים בעולם, יש, בחלק מהעניינים האלה יש הוראות בחו"ל, למשל לגבי רוטציה.
<שרה קנדלר: הרי יש באירופה, נדמה לי, הוראות וזה לא נכון שאנחנו עושים פה רק דברים שלא קיימים.
<יורם סמואל: רק לחברות גדולות.
<שרה קנדלר: הדבר השני הוא שבחוץ לארץ יש הרבה יותר גמישות, לרשויות ניירות ערך בארצות הברית למשל יש rule-making power, שהם יכולים בעצמם, בלי להגיע לכנסת, לחוקק הוראות.
<שרה קנדלר: אצלנו, אם אנחנו נצטרך נשמור את הכול לחקיקה ראשית.
<שרה קנדלר: אנחנו כן רוצים שתהיה גמישות.
<שרה קנדלר: עדיין אנחנו רוצים לחזור לוועדה אבל אנחנו כן חושבים שצריך שיהיה את הפתח הזה, ולא המצאנו פה נושאים, זה הכול נושאים שיש כבר בדיונים בחוץ לארץ, ראינו כבר דיונים ולכן אנחנו רוצים לשמור.
אבישי ברוורמן: את אומרת כרגע לשמור על האופציה הזו, להביא את זה לוועדה.
<גדעון אילת: בשביל זה יש מחוקק.
<שרה קנדלר: בסדר, מחוקק, זה יגיע לפה.
אבישי ברוורמן: יגיע לוועדה, יהיה מחוקק, ואם תהיה לי עוד הזכות להיות פה אני באמת לא אמליץ לקפוץ ראשונים על העגלה.
אבישי ברוורמן: כמו שאמרתי, קודם כל נהנה פה חברה יותר שוויונית, יותר תחרותית, עם תעשייה בת קיימא ואז נקפוץ על הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני אם ככה יכול להצביע על זה?
<אתי בנדלר: אם אדוני השתכנע אז ודאי שכן.
אבישי ברוורמן: סעיף 20 אושר.
אבישי ברוורמן: אנחנו מפסיקים את הדיון כאן ונמשיך אותו ב-26 בנובמבר.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לכם, דיון פורה.
אבישי ברוורמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה הרביעית בהצעת חוק רישוי שירותים לרכב, התשע"ג-2013.
אבישי ברוורמן: אני מתנצל על האיחור.
אבישי ברוורמן: אנחנו כרגע בסעיף ההגדרות, הגענו לסעיף של סחר במוצרי תעבורה.
אבישי ברוורמן: נעשה סדר.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו סיימנו בהגדרת "מתווך" והוועדה הצביעה על ההגדרה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מתווך ביבוא רכב".
<איתי עצמון: בסוף הישיבה הקודמת שהתקיימה ב-15 באוקטובר התפתח דיון בנושא של הגדרת "סוכן מורשה" ומשרד התחבורה ביקש לבחון את ההגדרה שוב ולתת אולי מענה לטענות שנשמעו כאן לגבי אותה הגדרה.
<איתי עצמון: האם אתם מבקשים לדון בה ולאשר אותה, או לדלג עליה כרגע?
<אבנר פלור: אני מבקש לדלג עליה כי עדיין אנחנו לא מוכנים, עוד לא קיבלנו תשובות מהגורמים השונים.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים ל- ”סחר במוצרי תעבורה".
<שמואל השמשוני: אם אפשר להעיר – בנושא המתווך.
<שמואל השמשוני: היושב ראש בעצמו אמר שצריך להכניס את הנושא של התיווך הכללי, לא רק מי שמייבא רכב, אלא גם מי שמתווך רכב בתוך הארץ.
<לאה ורון: לאיזה הגדרה אתה מעיר את ההערות שלך?
<שמואל השמשוני: להגדרת "המתווך", כשהמתווך הוא רק מתווך ביבוא רכב, והוא לא מגדיר מתווך בכלל, כשכל החוק תכליתו להגדיר את מקצועות הרכב בכלל.
<שמואל השמשוני: זאת אומרת, יהיה מצב שתיווך ביבוא רכב הוא בערך 500 מכוניות בשנה, כי יתר המכוניות שמיובאות הן לא בתיווך, ויתר השוק הוא סדר גודל של 600 אלף מכוניות בשנה.
<אורי דיגמי: אבל זה לא תיווך.
<אורי דיגמי: זה מכירה.
<שמואל השמשוני: עדיין, סדר הגודל של תיווך הוא הרבה יותר גדול ואין לו הגדרה.
<שרית זוכוביצקי-אור: קודם כל, על הגדרת "מתווך" הצבענו כבר.
אבישי ברוורמן: אבל השאלה המהותית -- -
<שרית זוכוביצקי-אור: אז בסעיף המהותי, בסעיף 56 יש את התנאים.
<שמואל השמשוני: אבל היושב ראש, אני מזכיר לכם – ביקש שיישבו ויגדירו, בכל נושא התיווך.
<אבנר פלור: אולי אני אעשה קצת סדר – מה שאמר שמואל השמשוני – הוא התייחס לשני דברים שונים.
<אבנר פלור: אנחנו, בחוק מתייחסים למתווך, בעיקר ליבוא רכב, ומה שהוא אמר עם ה- 700-600 אלף זה בעיקר העברת בעלויות בשנה, שישנן.
<אבנר פלור: אלה שני דברים שונים.
<אבנר פלור: את הנושא של ה- 700-600 אלף העברת הבעלות נסדיר במסגרת של הסוחרים שביקשת, בדיון הקודם, לכלול את זה.
<אבנר פלור: הנושא של מתווך זה משהו נפרד ושונה שנדון בו בהיבט המהותי בסעיף 56.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, נמשיך הלאה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "סחר במוצרי תעבורה" – קניה של מוצרי תעבורה, מכירתם, שיווקם, הספקתם, הצגתם למכירה, מכירתם באמצעות אחר או הצגתם למכירה באמצעות אחר; שיווק רכב" - מכירה של רכב, הספקתו, שיווקו, הצגתו למכירה, מכירתו באמצעות אחר או הצגתו למכירה באמצעות אחר;
אבישי ברוורמן: הערת הבהרה?
<איתי עצמון: אני מבקש להתייחס לסיפה – מכירה באמצעות אחר או הצגה למכירה באמצעות אחר - כפי שנראה גם בהמשך החוק הרישיון אינו ניתן להעברה.
<איתי עצמון: הוא רישיון אישי שניתן לאדם או לגוף מסוים.
<איתי עצמון: השאלה - איך זה עולה בקנה אחד עם הסיפה בשתי ההגדרות האלה.
<איתי עצמון: האם אותו אחר צריך לקבל רישיון?
<יערה למברגר: אולי אפשר להוריד את הסיפה?
<איתי עצמון: אני אסביר – סחר במוצרי תעבורה ושיווק רכב הן פעולות שטעונות רישוי לפי החוק המוצע.
<איתי עצמון: השאלה האם אותו אחר, כי כתוב – "...
<איתי עצמון: מכירתם באמצעות אחר או הצגתם למכירה באמצעות אחר", כפעולות שבאות בגדר סחר או שיווק.
<איתי עצמון: האם אותו אחר צריך לקבל גם רישיון?
<שרית זוכוביצקי-אור: מי שעושה את הפעולות ייקח אחריות, גם אם הוא מכר באמצעות אחר.
<שרית זוכוביצקי-אור: עדיין הוא לוקח את מלוא האחריות.
<איתי עצמון: הכוונה כשלוח?
<קריאה: מטעמו.
<איתי עצמון: אז צריך, אולי, להוסיף "מטעמו".
<איתי עצמון: אחר מטעמו.
<איתי עצמון: אז נוסיף בשתי ההגדרות.
אבישי ברוורמן: יש טעם בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: עוד הערות לסעיף הזה?
<אינגריד הר אבן: אני מאיגוד המוסכים.
<אינגריד הר אבן: בסיפת הדיון הקודם כבודו הורה למשרד התחבורה להכליל בחוק הסדרה של רישוי של סוחרי רכב של רכב משומש.
<אינגריד הר אבן: למיטב הבנתי זה לא נעשה, לא קיבלנו שום נוסח של העניין הזה.
<אינגריד הר אבן: אני מאד מבקשת שהוועדה תתייחס לזה.
<אינגריד הר אבן: בהמשך לכך, בהגדרת "שיווק רכב" לא כתוב אם זה רכב חדש או כל רכב, כאשר בהמשך ההגדרות יש הבחנה בין רכב חדש לרכב סתם, במירכאות.
<אינגריד הר אבן: אז שני הדברים קשורים אחד לשני.
<אינגריד הר אבן: צריך לעשות הסדרה גם של סחר ברכב משומש.
<יורם בונן: הערה טכנית.
<יורם בונן: בשתי ההגדרות חסר, לדעתי, אלמנט של דרך עיסוק, כי למשל, בהגדרה של "שיווק רכב", כתוב "מכירה של רכב", אז אם אדם מוכר את הרכב הפרטי שלו, לכאורה, על פי הנוסח הזה, זה גם נכנס.
<יורם בונן: אז זה לשיקול משרד התחבורה.
<אבנר פלור: אני אענה לגבי השאלה הראשונה, לגבי הנושא של הסדרת סוחרים.
<אבנר פלור: כפי שהורית בדיון הקודם, אנחנו בשלבים של הכנת דרישות לנושא של סוחרים ונגיע, אני מקווה, לישיבות הבאות עם איזושהי הסדרה, עם מסגרת מסוימת, ונעשה את זה בתיאום ובשיתוף עם הגורמים – גם איגוד המוסכים וגם איגוד הסוחרים פה.
<אבנר פלור: נעשה את זה בשיתוף.
אבישי ברוורמן: תקבלו את זה לפני כן, זה יהיה בשיתוף.
אבישי ברוורמן: תודה רבה על ההערה.
<שרית זוכוביצקי-אור: להערה השניה - ההגדרה הזו לא מתייחסת, היא הגדרה כללית.
<שרית זוכוביצקי-אור: אם אנחנו נרצה להגיד שמי שמשווק רכב חדש יחולו עליו הכללים זה יחול בסעיף המהותי, אבל ההגדרה הזו היא הגדרה כללית.
<איתי עצמון: את רוצה להתייחס למה אתם רוצים לקבוע בסעיף המהותי, אם כבר השאלה עלתה לגבי שיווק רכב?
<שרית זוכוביצקי-אור: אז קודם כל, זה יכול להיות הגדרה רלבנטית להסדרת הסוחרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת אומרת, מבחינתנו הם משווקים רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: אם אנחנו נקבע איזה מנגנון שיחול על מי שמשווק רכב משומש, אז עדיין זה שיווק רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כלומר, ההגדרה היא הגדרה כללית שיכולה לבוא לידי ביטוי במספר אלמנטים.
<שרית זוכוביצקי-אור: לגבי שיווק של רכב חדש – זה היבואנים.
<איתי עצמון: ואדם פרטי שמוכר רכב?
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא לא משווק.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל על אדם פרטי לא תחול חובת הרישיון כי חובת הרישיון לא חלה מכוח הסעיף הזה.
<איתי עצמון: אין לכם כוונה, מן הסתם, להחיל את זה על - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: אין כוונה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש להמשיך ב "עוסק".