GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: נאמרו פה הרבה דברים ואנחנו לא רוצים לקדם חקיקה של חוק שאי-אפשר לחוקק אותו ושיש בעיות.
אבישי ברוורמן: אני רוצה את עמדת משרד התחבורה בצורה ברורה באמצעותך והמנכ"ל לישיבה הבאה.
<שרית זוכוביצקי: עמדת הממשלה היא לתמוך.
<שרית זוכוביצקי: מנכ"ל משרד התחבורה לא יביע עמדה אחרת.
אבישי ברוורמן: מעבר לפוליטיקה של התמיכה.
אבישי ברוורמן: עלו פה דברים מאוד חשובים לגבי התקן ואיך הדברים עובדים.
אבישי ברוורמן: היתה הצעה של מיכה בר מאיר.
אבישי ברוורמן: אם אנחנו רוצים להוביל פה חוק – חבר הכנסת עמאר לא רוצה שיחוקק חוק על-שם עמאר ושום דבר לא יקרה ממנו.
אבישי ברוורמן: הדבר הוא לא הסיפור של הפוליטיקה, הבעיה היא מעבר לזה, לאור מה שנאמר כאן, איך לעשות דברים שיהיו אפקטיביים.
אבישי ברוורמן: לכן אני פונה אליך ולמנכ"ל ולהסתכל על הנושא הסובסטנטיבי ולא בנושא שהממשלה תומכת.
אבישי ברוורמן: אני מבקש גם ממנכ"ל משרד התחבורה, לאחר מה שנאמר פה, שיסדיר עם בעלי כלי רכב מסחרי וציבורי, התקנת מראה קמורה המאפשרת לנהגים ראיה מקדימה בחלק הנמוך של הרכב.
אבישי ברוורמן: בבקשה, זה דבר שאפשר לעשות כבר עכשיו.
אבישי ברוורמן: זה ברור לחלוטין, בלי שום קשר לחקיקה וזה קורה בשטח שצריך למצוא דרכים – פה אני פונה אליך, לא כיועצת משפטית אלא כיועצת משרד התחבורה כדי לחשוב יחד ולעודד וולונטארית התקנה של מערכת סיוע לנהיגה ולשמירת הבטיחות בדרכים כמו מובילאיי ואחרים.
<שרית זוכוביצקי: התמריץ קיים, זה תמריץ ניסויי.
אבישי ברוורמן: יש שני דברים, יש חקיקה ויש תמריצים.
אבישי ברוורמן: יש חקיקה שהציבור רואה שהיא אפקטיבית ויש חקיקה שנשארת בספר החוקים ושום דבר לא יוצא ממנה.
אבישי ברוורמן: לכן, הרוח שלנו היא להתקדם בנושא הזה ולהביא לחוק טוב ולתמריצים טובים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש ממך שתעשו את עבודת ההכנה המתאימה במשרד התחבורה לקראת הדיון הבא, כולל התייעצות עם כל הגורמים המכובדים כאן, איך להתקדם בצורה רצינית.
<חנניה אפנג'ר: אני מנהל מחוז רישוי בבאר שבע והנגב.
<חנניה אפנג'ר: לגבי התקנת מראות ברכב מסחרי או במשאיות, זה לא רלוונטי.
<חנניה אפנג'ר: יש משאיות שתא הנהג נמצא מאחורי המנוע ולא ניתן להתקין מראה.
<חנניה אפנג'ר: זה לא ניתן, זה טוב לאוטובוסים.
אבישי ברוורמן: כפי שאמר כאן מיכה בר מאיר, צריך לעשות דיפרנציאציה מה מתאים ומה לא.
אבישי ברוורמן: את זה אני מבקש לקראת הישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך חבר הכנסת עמאר, אנחנו נמשיך להתקדם.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה, ב-11:30 נסיים.
אבישי ברוורמן: אני מאוד מצטער, היו לנו פה דיונים סוערים לגבי הפיטורים ב"כי"ל", לגבי "אופיס-דיפו" כדי למצוא פתרונות, אז אני מתנצל שלא עמדנו בלוח זמנים, אבל איך אומרים, במקרה הזה זו הייתה סיבה מוצדקת.
אבישי ברוורמן: אני בא להצעת חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע"ג–2013, אני מזכיר שאנחנו יוצאים לסיור ב-11:45 ולכן את הדיון הזה יסיים ב-11:30, יש לנו 35 דקות.
אבישי ברוורמן: בבקשה, רבותי.
<אתי בנדלר: אני מציעה לפתוח בסעיף 19(א).
<אתי בנדלר: למעשה הוועדה הגיעה עד לסעיף, סיימה את הדיונים והצביעה על כל הסעיפים עד סעיף 20 כולל, למעט סעיף 19(א) שבו יש הצעה של הרשות לתיקון בהתאם להנחיות הוועדה, אז אולי תרחיבו את זה.
<שרה קנדלר: אין לנו הצעה, אנחנו צריכים שחברות הדירוג יציעו הצעה בעניין הזה.
<שרה קנדלר: אני חושבת ש"מידרוג" העירו לגבי הסעיף הזה.
<אתי בנדלר: אבל בנוסח ששלחתם - - -
<חנוך הגר: לא, יש "למעט חברת אם של חברת דירוג", אבל זה לא מספק אותם.
<שרה קנדלר: אבל זה לא מספק את מה - - -
<אתי בנדלר: אה, זה לא מספק אותם, אז אולי תציגו מה הצעתם, איזה תיקון, והם יעירו למה זה לא מספק אותם.
<שרה קנדלר: הצענו בסעיף 19(א) לכתוב: "למעט חברת אם" - - -
<אתי בנדלר: תקראי את הסעיף, כי הוועדה לא זוכרת.
<שרה קנדלר: "הגבלת אחזקות 1.
<שרה קנדלר: (א) גורם קשור לחברת דירוג לא יהיה קשור לחברת דירוג אחרת למעט חברת אם של חברת דירוג; לעניין זה, יראו כגורם קשור גם מי שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר מזכויות ההצבעה בחברת דירוג" - זו ההצעה שלנו.
<מרב תורג'מן: ההצעה שלכם היא "למעט חברת אם של חברת דירוג"?
<מרב תורג'מן: ומה בעצם המשמעות של ההצעה הזו?
<שרה קנדלר: בדיון הקודם הם העלו שבעצם אם חברת האם שלהם תבוא ותירשם פה כחברת דירוג - הם לא רוצים שהגבלת האחזקות תחול, ולכן הוספנו את המיעוט הזה.
<יורם סמואל: זה פותר במקרה כרגע את הבעיה.
<יורם סמואל: למעשה יש בארץ שתי חברות דירוג ושתיהן חברות בת של חברות דירוג בין-לאומיות, אבל זה רק מקרה, בגלל שהמקור בא מזה שחברות הדירוג הישראליות כדי לקבל רישיון נדרשו להיות בקשר כלשהו עם חברת דירוג בין-לאומית, בין בקשר תמיכה טכנית וכו', בעיקר בקשר תמיכה טכנית.
<יורם סמואל: בפועל ב"מידרוג" היה בהתחלה רק 10% לחברת "מודיס" וזה התפתח ברכישת כל מיני אופציות.
<יורם סמואל: כרגע היא חברת אם.
<יורם סמואל: לכן, הסעיף עונה במקרה על המצב הקיים ויכול לא לענות על מצב עתידי.
אבישי ברוורמן: היפותטי שיקומו בעתיד חברות - - -
<עמרי ידלין: לא, או ש"מודיס" ירדו באחזקות מ-51% ל-40%, אז זה כבר לא חברת אם, ואז - - -
אבישי ברוורמן: עורכת-דין קנדלר, אז בתיקון של סמואל-ידלין אתם רוצים להשתתף?
<שרה קנדלר: מה אתם מציעים לתקן?
<שרה קנדלר: איך אתם מציעים לנסח את זה?
אבישי ברוורמן: תנו לנו פתרון.
<יורם סמואל: למעט חברות דירוג בין-לאומיות - נראה לי שזאת התשובה.
<ערן היימר: אפשר גם להסמיך את הרשות לאשר במקרה - - -
אבישי ברוורמן: אבל תנו לה ניסוח, פתרון.
<יורם סמואל: הכי פשוט זה שרשות ניירות ערך תוכל - - -
<שרה קנדלר: אוקיי, בסדר.
<שרה קנדלר: זה מקובל, כן.
<מרב תורג'מן: שנסמיך את זה?
<שרה קנדלר: כן, שהרשות תוסמך.
<חנוך הגר: אבל יש לנו, יש סעיף הסמכה כזה.
<אתי בנדלר: אבל יש סעיף, זהו, זה מה שאני זוכרת.
<שרה קנדלר: אפשר יהיה למעט את זה בסעיף הפטורים, מה שהיה 44 ועכשיו הוא 54(ב) שכתוב שהרשות יכולה לפטור מהוראות דין אם יש דין זר שחל.
<שרה קנדלר: זה סעיף 54(ב)(2), אז נדמה לי שהסמכות הזאת מספיקה.
אבישי ברוורמן: אם זה מקובל על ידלין וסמואל, מקובל עלי.
<ערן היימר: השאלה, אם נתת רישיון לחברת האם שלנו, עכשיו אנחנו חברת בת, ולחברת בת למשל לא פטרתם פה - רק את חברת האם, אז אנחנו שוב עבריינים.
<שרה קנדלר: לא, אז שוב, יש פה סמכות כללית.
<יורם סמואל: אני מעדיף שזה יהיה פטור בסעיף הספציפי.
<שרה קנדלר: אז אפשר להכניס.
<יורם סמואל: זה לא מספיק, זה לא מספיק בגלל שזה כאילו ברמז - - -
<אתי בנדלר: סליחה, יש טכניקת חקיקה, לא חוזרים פעמיים על אותו נושא בסעיפים שונים, אלא אם כן אתה רוצה להוסיף משהו שלא קיים בסעיף האחר.
<אתי בנדלר: זה שאתה מעדיף שזה יהיה כאן זה לא מספיק.
<עמרי ידלין: מה הפטור?
<עמרי ידלין: על איזה פטור את נסמכת?
<שרה קנדלר: סעיף 54(ב) אומר: "(ב) סבר השר כי אין בכך כדי לפגוע בענייניו של ציבור המשקיעים, רשאי הוא, ... לקבוע " תקנות שיפטרו מהוראות, ובין היתר (2) אומר: אם יש "הוראות דין אחרות או הוראות הדין הזר החלות על החברה; לעניין זה, "דין זר" - לרבות כללים שנקבעו לעניין זה מכוח חיקוק, במדינה אחרת.
<גדעון אילת: המטרה של הסעיף הזה זה לפטור חברות זרות מהגשת בקשה אליכם, זו המטרה - - -
<שרה קנדלר: לא, גם יכול לפטור חברות ישראליות בבעלות של חברה גלובלית אחרת.
<אתי בנדלר: שדין זר חל עליהן.
<גדעון אילת: לא לפטור מסעיף - - -
<שרה קנדלר: היא יכולה לפטור מכל הוראות החוק או מסעיף ספציפי.
<אתי בנדלר: תלוי מה אתם מבקשים.
<גדעון אילת: אולי נדחה את זה לישיבה הבאה?
<גדעון אילת: במילא נהיה פה בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני קטונתי בין כל עורכי-הדין המפולפלים כאן, תנו לי פתרון.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין בנדלר, תני לי פתרון.
<אתי בנדלר: עדיין לא הבנתי מה הבעיה, מדוע הנוסח המוצע אינו פותר את הבעיה.
<אתי בנדלר: ברגע שאדע מה הבעיה, אז אציע פתרון.
<יורם סמואל: איפה הסעיף שהיה 44?
<עמרי ידלין: זאת אומרת שבתקנות תוכלי לתת פטור גם מסעיף 19?
<עמרי ידלין: זה מה שאת רוצה להגיד?
<שרה קנדלר: כן, כן.
<עמרי ידלין: הבנתי.
<עמרי ידלין: אז צריך יהיה לדאוג שבתקנות זה יהיה.
<שרה קנדלר: בסדר.
אבישי ברוורמן: רשמנו לפנינו, פרופ' ידלין, אנחנו מתקנים.
<שרה קנדלר: זה גם מופיע עכשיו בפרוטוקול.
אבישי ברוורמן: כן, תודה.
<אמיר הלוי: אני רק רוצה להחזיר אותנו לסעיף אחד שכבר עברנו אבל נעשה בו תיקון בישיבה הקודמת, רק נכנסה המילה "לווה" ולא נכנסה המילה "מלווה", אני מתייחס לסעיף 16(ג)(2) שקובע שלא יראו הפרה של ההוראות של סעיף קטן (א), קבלת תשלום על-ידי – אם יש רשימה של אנשים – יש הגדרה של משתתף במכירה, הוספה לבקשתנו בישיבה הקודמת "לווה".
<אמיר הלוי: אחרי בירור שעשינו עם הרשות הבנו ש"מלווה" לא נכלל בהגדרה ולאור זה שיש הלוואות פרטיות, אנחנו רוצים גם שתשלום על-ידי מלווה יהיה מותר על-פי החוק.
<שרה קנדלר: מקובל עלינו.
אבישי ברוורמן: מקובל, יפה.
<אתי בנדלר: אני מבקשת, בישיבה הבאה זה יועמד על סדר-היום, בקשה לרוויזיה בסעיף הזה, והיא תאושר ככל הנראה.
<שרה קנדלר: זה סעיף 16(ג)(2).
<אתי בנדלר: סעיף 16(ג)(2) - לצורך הוספת המילה "מלווה".
אבישי ברוורמן: עורכת-דין קנדלר, את ממשיכה?
<שרה קנדלר: כן, אז אנחנו מתחילים את פרק ו'?
<שרה קנדלר: פרק ו' זה הפרק שמדבר על תפקידי הרשות וסמכויותיה.
<שרה קנדלר: מדובר בעצם באותם סעיפים שיש לרשות מכוח חוקים אחרים שהרשות המפקחת על ביצועם, כמו חוק ניירות ערך, חוק השקעות משותפות וחוק הייעוץ.
<שרה קנדלר: "פרק ו': תפקידי הרשות וסמכויותיה סעיף 21.
<שרה קנדלר: פיקוח הרשות על חברות דירוג (א) במילוי חובותיה לפי חוק זה תהא חברת דירוג נתונה לפיקוח הרשות.
<שרה קנדלר: (ב) בלי לגרוע מהוראות חוק זה, הרשות רשאית, לצורך פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), ליתן הוראות הנוגעות לדרכי הפעולה והניהול של חברת דירוג ושל תאגיד שהוא גורם קשור לחברת הדירוג, כדי להבטיח את ניהולה התקין של חברת הדירוג ואת השמירה על עניינם של ציבור המשקיעים; הוראות כאמור וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומן.
<שרה קנדלר: " סעיף סעיף או כל הפרק?
<אתי בנדלר: לא, סעיף סעיף, ודאי שכל סעיף.
אבישי ברוורמן: אני רואה שיש הערות של עורך-דין סמואל, בבקשה.
<יורם סמואל: הבעיה שלנו היא מתן ההוראות לגורם קשור.
<יורם סמואל: כשאנחנו רואים את הגדרת "גורם קשור" יוצא מתוך סעיף 21(ב) שהרשות יש לה זכויות פיקוח על "מודיס", יש לה זכויות פיקוח על חברות בת של "מודיס" ויש לה זכויות פיקוח אפילו על חברות ששייכות לדירקטורים בחברה, למשל ל"מודיס" עצמה - כמובן היא לא בפיקוח הרשות, והיא גורם קשור - חברת בת שלה "מודיס אנליטיקס" שלא עוסקת בדירוג אשראי לא צריכה להימצא בפיקוח של רשות ניירות ערך, הנושא הזה הוא בעל היקף בלתי סביר לחלוטין.
<אתי בנדלר: אבל המטרות של מתן הוראות כאלה מפורטות כאן, זה רק כדי להבטיח את ניהולה התקין של חברת דירוג ואת השמירה על עניינם של ציבור המשקיעים.
<אתי בנדלר: זאת אומרת, זה לא הוראות בכל דבר ועניין - אם אני קוראת את הטקסט.
<יורם סמואל: כן, בוודאי, אבל לא ייתכן שבאופן תיאורטי נמצאים גופים שהם בכלל לא רשומים בישראל, חלקם גם לא פועלים בישראל, ונמצאים תחת פיקוח הרשות אם היא סבורה שזה יכול להבטיח את הניהול התקין, שהיא סבורה שזה דרוש כדי לשמור על עניינם של ציבור המשקיעים.
<יורם סמואל: זו מן סמכות אקסטריטוריאלית וסמכות שחורגת הרבה מעבר לscope- של רשות ניירות ערך.
<יורם סמואל: היא לא יכולה ללכת ולתת הוראות לחברות פה.
<נתן שילה: אני רוצה גם להתייחס לסעיף הזה מנקודת מבט קצת יותר כללית, כי ככל שלרשות יש סמכות להורות בעניין מסוים וכו', מבחינת הפיקוח אז אין לנו בעיה עם זה, אבל פה למעשה בסעיף יש פה איזו סמכות הייתי אומר של תקינה מעבר לאיזושהי הוראה ספציפית כזאת או אחרת, וזו סמכות שגם תעוגן באתר של הרשות, זה אפילו לא מתפרסם ברשומות, זה לא עובר שום פיקוח ציבורי.
<נתן שילה: זאת אומרת, יש פה איזושהי אפשרות של יצירת מערכת כללים חדשה שלא עוברת שום שימוע של הכנסת או שימוע ציבורי או פעולה כזאת או אחרת.
<נתן שילה: הפרה של מן הוראה כזאת גם יכולה לגרום להפרה מינהלית או איזושהי הפרה אחרת וכו'.
<נתן שילה: זאת אומרת, חייב להיות פה קצת יותר סדר בעניין הזה של מערכת הוראות שתינתן - - -
אבישי ברוורמן: טוב, לגבי סדר, אנחנו בחנוכה, לא בפסח, אבל איך עושים סדר פה?
<אתי בנדלר: אני קודם אשאל את הרשות, הם מציעים את זה, הם צריכים לעגן את זה.
<שרה קנדלר: לגבי ההערה הכללית, אז קודם כול זה סעיף שמצוי כבר בהוראות האחרות של רשות ניירות ערך - בחוק השקעות משותפות בנאמנות ובחוק הסדרת העסוק בייעוץ השקעות, זו סמכות שקיימת לנו.
<שרה קנדלר: היום מדובר פה על הוראה ספציפית לחברת דירוג ספציפית או לתאגיד גורם קשור ספציפי.
<שרה קנדלר: שוב, לפעמים הוראות החוק לא נותנות מענה לסיטואציה ספציפית שקורית, אני מניחה שנעשה שימוש חריג בסמכות הזאת, זה לא משהו שנעשה בו שימוש יומיומי.
<שרה קנדלר: וזו גם התשובה לעורך-דין סמואל, שהמבנה של החברה שלכם, שיש חברות בין-לאומיות, זה לאו דווקא הסעיף הזה - לא תמיד יחול דווקא בצורה גלובלית, אבל גם אז מדובר במקרים בהם יש השפעה, כמו שעורכת-דין בנדלר אמרה, על הציבור בישראל.
<שרה קנדלר: מה שחשבנו, ראינו לעיני רוחנו, זה למשל בנושא ניגודי עניינים, יכול להיות שיהיה צריך להסדיר נושאים של ניגוד עניינים גם ברמה שחורגת מהתאגיד שרשום פה כחברת דירוג כדי לשמור על הנושאים של הציבור בישראל.
אבישי ברוורמן: עורך-דין הלוי.
<אמיר הלוי: אני בעצם מצטרף למה שאמר חברי עורך-דין סמואל, אבל לאור מה שאמרה הגברת קנדלר - אני רוצה להוסיף עוד הערה.
<אמיר הלוי: הסעיף הזה כמו שהוא מנוסח כיום יוצר חשש אצל שתי החברות הבין-לאומיות שפועלות בישראל, שבעצם הרשות יכולה גם בעניינים – אם יש משהו שהרשות רוצה, כמו שהגברת בנדלר אמרה, לדאוג שיהיה לניהול תקין ושמירה על ענייני ציבור המשקיעים בישראל, שיחילו את ההוראות שלהם על החברה המקומית, אבל שלא יצא מזה שהם יכולים לבוא לחברת האם ולהגיד להם: תתנהגו ככה או אחרת.
<אמיר הלוי: חברת האם שקראה את הסעיף הזה, אומרת:
<אמיר הלוי: מדינת ישראל מחילה היום תחולה אקסטריטוריאלית של החוקים שלה?
<אמיר הלוי: זה לא הגיוני, זה לא סביר.
<אמיר הלוי: אז בהנחה שהרשות תוכל לשים את מה שנקרא, את זרועה הארוכה לחברה שפועלת בישראל, די בכך כדי להגן על ציבור המשקיעים, ולא צריך להשאיר את הפתח הזה של ההסמכה שמעורר דאגה, ואנחנו צריכים לתת הסברים שלדעתי אפשר לחסוך אותם.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין קנדלר.
<שרה קנדלר: אפשר לתת תשובה בישיבה הבאה לגבי זה?
אבישי ברוורמן: בהחלט, בטח, אני מקבל את זה.
<שרה קנדלר: אוקיי, נשאיר את זה פתוח, אנחנו - - -
אבישי ברוורמן: זמן עיכול.
<שרה קנדלר: בסעיף הבא מדובר על העצמאות של שיטת ההערכה, זה סעיף שנמצא בכל החקיקה הבין-לאומית שאנחנו מכירים בנושא חברות דירוג, וגם כאן אנחנו לא רוצים לסטות, ואין כוונה שהרשות תתערב בשיטות ההערכה של החברות.
<שרה קנדלר: הסעיף אומר כך, סעיף 22: "עצמאות בחירת שיטת ההערכה על אף האמור בחוק זה, לא תתערב הרשות בתוכן הדירוג ובשיטות ההערכה של חברות הדירוג.
<אמיר הלוי: כמובן שאנחנו מקבלים את הסעיף הזה ומברכים עליו.
<אמיר הלוי: רק הערה לסדר, למרות שאנחנו לא בפסח, כותרת המשנה נקראת: "עצמאות בחירת שיטת ההערכה", ואנחנו מדברים פה גם על אי-התערבות בתוכן ובשיטות הערכה, אז אני מציע לקרוא לסעיף: עצמאות תוכן הדירוג ושיטת ההערכה.
<שרה קנדלר: אין לי בעיה, בסדר גמור.
אבישי ברוורמן: אין לך שום בעיה, עורכת-דין קנדלר.
אבישי ברוורמן: עורך-דין הלוי, היום אתה מצליח להכניס הרבה שינויים.
<אמיר הלוי: אחרי שהייתה קואליציה קנדלר-בנדלר, אני מנסה.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין אבן חן, כן.
<נילי אבן חן: ככלל, העיקרון בסעיף הזה שרשות ניירות ערך לא תתערב בתוכן הדירוג ובמתודולוגיות של החברה, אבל תידרש חשיפה של המתודולוגיות והמידע שעומדים בבסיס הדירוג בפני הרשות כדי שניתן יהיה להעריך את האמינות והאיכות.
<נילי אבן חן: לתפיסתנו, ראוי לקבוע חובת פרסום על המדדים האמורים, ואני מזכירה את סעיף 11 לתזכיר החוק המקורי, ששם הייתה חובה לחברה רשומה במסגרת הדירוג את כל הפרטים, ועכשיו אנחנו מבינים שזה עבר דרך - - -
<שרה קנדלר: זה יהיה בתקנות שיגיעו גם לפה.
<נילי אבן חן: והשאלה למה לא לעשות את זה במסגרת החוק עצמו כי זה משהו - - -
<שרה קנדלר: כי אנחנו חושבים שכל הנושא של הגילוי צריך להיות בתקנות, כי זה משהו שהוא גם דינמי ויכול להשתנות, וזה גם נכנס לפרטים שבדרך כלל אנחנו עושים בתקנות – את כל הנושאים של דיווחים והגילויים.
אבישי ברוורמן: אם ככה אנחנו יכולים להמשיך?
<אתי בנדלר: אז סעיף 22 נא לאשר, אדוני.
<אתי בנדלר: אתה מאשר?
<שרה קנדלר: הסעיף הבא מדבר על הענקת סמכויות לרשות, סמכויות חקירה, לא סמכויות פליליות, כי כאמור בחוק הדירוג לא קבענו הפרות פליליות אלא סמכויות של ביקורת ובירורים מינהליים, סמכות לחיפוש ותפיסת חומרים, אין פה סמכויות מעצר ודברים שקשורים לדין הפלילי.
<שרה קנדלר: וכמובן, כמו שאמרתי לגבי הסעיף הקודם, זה סעיף שמצוי בכל החקיקה, כל החוקים שרשות מפקחת על ביצועם.
<שרה קנדלר: סעיף 23.
<שרה קנדלר: "החלת סמכויות הרשות (א) בסעיף זה, "הפרה"– כל אחת מאלה: (1) הפרה כמשמעותה בסעיף 25; (2) הפרה כהגדרתה בסעיף 40.
<שרה קנדלר: " לאור התוספת של הסעיפים ההפניות קצת השתנו.
<שרה קנדלר: "(ב) כדי להבטיח את ביצועו של חוק זה, או אם היה יסוד סביר להניח כי בוצעה הפרה, רשאי יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב – (1) לדרוש מכל אדם ידיעה ומסמך הנוגעים לעסקי חברת דירוג או הנוגעים להפרה כאמור; (2) להיכנס, לאחר שהזדהה, למקום שיש לו יסוד להניח כי מתקיימת בו פעילות של חברת דירוג ושאינו משמש בית מגורים בלבד, ולדרוש למסור לו מסמכים כאמור בפסקה (1); ואולם אין לתפוס מסמך כאמור אם אפשר להסתפק בהעתק ממנו.
<שרה קנדלר: (ג) הוראות סעיף 56א(ב) לחוק ניירות ערך יחולו לעניין החזרת מסמך שנמסר לרשות לפי סעיף קטן (ב)."
אבישי ברוורמן: עורכת-דין אבן חן.
<נילי אבן חן: רציתי להעיר לגבי הנושא של החלק העונשי והחלת האחריות האישית שכן הופיעה בתזכיר החוק ועברה שינוי, לתפיסתנו זה חלק מאוד מהותי.
<נילי אבן חן: לא ברור לנו – בדרך כלל סנקציות אזרחיות וכספיות - כשיש לך אינטרס מספיק חזק אז אתה תהיה גם מוכן לספוג את הקנס האזרחי, ואנחנו תוהים למה זה היה בתזכיר חוק, ובשינוי, במעבר להצעת החוק החלק הזה ירד.
<שרה קנדלר: הסעיפים הפליליים הורדו מהחוק אחרי שעשינו באמת בחינה של הדין המשווה וראינו שבכל העולם, זאת אומרת, בעיקר בארצות-הברית ובאירופה אין דין פלילי על הפרות, כמובן שיכול להיות דין פלילי למשל, תרמית בניירות ערך.
<שרה קנדלר: זאת אומרת, הסעיפים הפליליים של חוק ניירות ערך ממשיכים לחול גם בנושאים האלה, אבל הפרות של חוק הדירוג כשלעצמם אין בהן הפרות פליליות כי ראינו שזה מה שקורה בעולם, לא רצינו לחרוג, רצינו שעדיין החברות הגלובליות ימשיכו את הפעילות שלהן בישראל.
אבישי ברוורמן: אם אין הערות אז אנחנו מתקדמים.
אבישי ברוורמן: מאשרים את זה.
<שרה קנדלר: סעיף 24 – "אצילת סמכויות יושב ראש הרשות סמכות הנתונה ליושב ראש הרשות בחוק זה, למעט סמכותו לפי סעיף 33, רשאי הוא לאצול אותה, בכתב, לעובד של הרשות.
<שרה קנדלר: " זה סעיף אחר נראה לי.
<אתי בנדלר: אני מבקשת על הסעיף הזה בינתיים לדלג, אני מוכרחה לומר שלא הספקתי לבדוק כל הסעיפים ולראות אם באמת כל הסמכויות כאן ראוי לאפשר אצילתן.
<שרה קנדלר: שוב, זה סעיף שהוא מקביל לסעיפים שלנו בחוק ניירות ערך.
<אתי בנדלר: אני יודעת, אנחנו - - -
אבישי ברוורמן: עורכת-דין בנדלר, נבדוק את זה.
<שרה קנדלר: אבל סעיף 33 זו ההתקשרות בהסדר להימנעות מנקיטת הליכים, זה כבר לא סעיף 33.
<אתי בנדלר: הלמעט זה מצוין, השאלה אם יש בזה חקיקה רק בסעיף 33 או מעבר לזה.
<שרה קנדלר: בסדר, רק רציתי את ההפניה שיהיה ברור שהסעיף שונה.
אבישי ברוורמן: אז זה יוצבע במועד מאוחר יותר אחרי שאתם - - -
<אתי בנדלר: בישיבה הבאה.
<עמרי ידלין: איזה סעיף זה ממעט עכשיו?
<יורם סמואל: 44.
<שרה קנדלר: 44 זה יצא?
<שרה קנדלר: לא יודעת, לא הסתכלתי.
<שרה קנדלר: כן, 44.
<שרה קנדלר: אולי נקריא את הפרק?
<אתי בנדלר: לא, זה לא את כל הסעיפים, זה די ארוך.
<אתי בנדלר: אולי תסבירי קודם, גברת קנדלר, מדוע יש כאן נוסח חדש על הסעיפים.
אבישי ברוורמן: תראו, אולי מה שנעשה, מה שאני מציע, רבותי, אנחנו יוצאים פה אחרי זה עם ועדת יוקר המחיה - יוצאת לסיור ראשון, אבקש אולי שתסבירי – פה יש הרבה מאוד שינויים – את התוכן, את העניינים, אני אפתח את זה לדיון כללי ונעבור להקראה.
<אתי בנדלר: את הקונספט בכלל של העיצומים הכספיים, שני סוגי העיצומים וכך הלאה.
<אתי בנדלר: זאת אומרת, את הרקע לנושא.
<שרה קנדלר: מלכתחילה בהצעת החוק שפורסמה, בפרק המקורי שהיה בהצעת החוק הפנינו להוראות בדבר העיצום הכספי שמופיעות בחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: לאחר דיון עם היועצת המשפטית של הוועדה החלטנו להכניס את הסעיפים לתוך החקיקה עצמה.
<שרה קנדלר: זה פרק שבעצם דומה לסעיפים שמצויים בחוק ניירות ערך, חוק השקעות משותפות בנאמנות שמפנה לחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: עשינו כמה תיקונים בעקבות הפנייה של היועצת המשפטית לכך שיש חקיקה יותר מודרנית, חדשה שעברה בכנסת - - -
<אתי בנדלר: מעודכנת.
<שרה קנדלר: מעודכנת שעברה בכנסת, לכן עשינו כמה תיקונים, למשל: הארכנו את הזמן למתן הערות מ-30 יום כמו שקבוע בחוק ניירות ערך לתקופה של 45 יום; הוספנו סעיף שמחייב לנמק את ההחלטה על אף שהחלטות רשות ניירות ערך תמיד מנומקות, על אף שזה לא היה כתוב בחקיקה; מדד העדכון שונה, אבל עדיין המהות נשארה אותה מהות, מדובר על הטלת עיצומים כספיים על ההפרות שהן טכניות במהותן ולא דורשות הוכחה על-ידי הבאת עדים וכו'.