GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרית זוכוביצקי-אור: "עוסק" - כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 ; "עניין אישי" - לרבות עניין אישי של קרובו או של גוף שהוא או קרוב שלו הם בעלי שליטה בו; "קניית רכב מיבואן ומכירתו דרך עיסוק" - קניית רכב מיבואן רכב ישיר או מיבואן רכב עקיף ומכירתו דרך עיסוק;
אבישי ברוורמן: אולי תעצרי ותסבירי.
<שרית זוכוביצקי-אור: טוב, "עוסק" זה כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, ואקרא את ההגדרה: "עוסק" – מי שמוכר נכס, או נותן שירות במהלך עסקיו ובלבד שאינו מלכ"ר, או מוסד כספי, וכן מי שעושה עסקת אקראי" – זו ההגדרה של "עוסק".
<שרית זוכוביצקי-אור: עניין אישי זה דבר שרלבנטי לחברות בוועדת המשמעת, שמתייחסת לבית הדין המשמעתי של השמאים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אם אתה חבר בוועדת המשמעת ויש לך קשר למתדיין, אז אתה צריך להצהיר, ואפשר לפסול אותך, יש פרוצדורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה משמש את הסעיף הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: קניית רכב מיבואן ומכירתו דרך עיסוק - זה עיסוק מוסדר, חדש, על פי החוק הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: כדי לעסוק בזה צריך רישיון.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה מתייחס לפרק מהותי.
אבישי ברוורמן: אם אין הערה – נאשר ונמשיך.
<שרית זוכוביצקי-אור: "קרוב" – בן זוג, הורה, הורה הורה, אח או אחות, צאצא, צאצא של בן זוג ובני זוגם של כל אחד מאלה או אדם אחר הסמוך על שולחנו של האדם, וכן שותף, מעביד או עובד של האדם; "רישיון" - רישיון למתן שירות רכב או רישיון לעיסוק במקצוע בענף הרכב שניתנו לפי חוק זה; "רישיון יבוא" – רישיון יבוא, אישור יבוא או עמידה בתנאים לפי פקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], התשל"ט-1979 (להלן – פקודת היבוא והיצוא); "רישיון רכב" - כמשמעותו בסעיף 2 לפקודת התעבורה ; "רכב", "רכב מנועי" ו-"רשות הרישוי" – כהגדרתם בפקודת התעבורה;"
<איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי הגדרת "רכב", שהיא הגדרה מאד מאד רחבה שמופיעה בפקודת התעבורה.
<איתי עצמון: השאלה היא איך אתם מתכוונים להתייחס להגדרה המאד רחבה הזו בהמשך, בסעיפים המהותיים, כי יש כאן כל מיני חובות רישוי שאני מניח שלא אמורות לחול על כל סוג רכב שהוא – מנועי, לא מנועי.
<שרית זוכוביצקי-אור: ההגדרה הזו רחבה משום שהיא באופן כללי צריכה לכלול את כל סוגי השירותים - אם אנחנו מדברם על תיקון רכב, שזו פעולה בפיקוח, ואם אנחנו מדברים על מכירת רכב ושיווק רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, אנחנו כן נזקקים להגדרה רחבה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אתה צודק שלקר
<שרית זוכוביצקי-אור: את הפרקים המהותיים אנחנו הבנו שיכול להיות שיהיו סוגי רכב ספציפיים שלא נכון להחיל עליהם את אותם התנאים שרלבנטיים לכלי רכב אחרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: מה שנעשה – בסעיפים המהותיים אנחנו נחריג את סוג הרכב הספציפי, משום שההגדרה הכללית כן צריכה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הכלל הוא שצריך לחול על כל סוגי הרכב, ואם אנחנו נחשוב שצריך להחריג, נחריג אותו בסעיף המהותי.
אבישי ברוורמן: אם אין הערה – אז נעלה להצבעה את הסעיפים האלה.
חנא סוייד: אני רוצה לשאול לגבי המעמד של רכבים חשמליים, שהשימוש בהם הולך ומתגבר - עגלות הגולף, מה שנקרא.
חנא סוייד: אם תבוא ליישובים כמו היישוב שלי, המספרים שם הם לא בעשרות, אלא במאות.
חנא סוייד: זה בעיקר לשימוש זקנים, אבל אני רואה בהרבה מקרים ילדים בגיל 10 שנוהגים בהם ברחובות הראשיים.
חנא סוייד: מה המעמד שלהם?
חנא סוייד: האם יש מישהו ששם לב לזה?
חנא סוייד: אני צופה שיש שם, בתחום הזה - - -
אבישי ברוורמן: לאקונה מסוימת.
<יערה למברגר: זה בעצם קשור לפקודת התעבורה וחובת רישוי ורישום.
<יערה למברגר: אנחנו, פה, מסדירים את השירותים ואת העיסוקים.
<יערה למברגר: אם מדברים על חובת רישיון נהיגה ורישוי של רכב – זה נגזר מפקודת התעבורה.
חנא סוייד: אתם מכירים את - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, זה סוג של רכב מנועי, משום שההגדרה של רכב מנועי היא – רכב שנע בכוח מכני, בכל צורה שהיא.
<שרית זוכוביצקי-אור: בתקנות התעבורה מגדירים סוגים שונים של כלי רכב ובשנים האחרונות הגדרנו סוגים כמו הקלנועית, כמו הרכינוע, והתייחסנו אליהם באופן ספציפי.
<שרית זוכוביצקי-אור: הגדרנו את הצורה שלהם וקבענו כללים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אחד – לגבי רישיון הרכב, אם צריך או לא צריך, ומה הם התנאים, רישיון הנהיגה – צריך או לא צריך, ומה התנאים שצריך כדי לנהוג בהם.
<שרית זוכוביצקי-אור: לפעמים סברנו שלא צריך רישיון נהיגה אבל צריך גיל מינימאלי או בקיאות בהפעלה, וכו', והסדרת התנועה, כי כשאנחנו מסדירים רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כשאנחנו מסדירים רכב אנחנו מסדירים גם איפה הוא ינוע.
<שרית זוכוביצקי-אור: שלושת האלמנטים האלה אנחנו צריכים להסדיר בתקנות התעבורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל זה לא מוסדר פה, שפה מדובר על מכירה, על תיקון - - -
חנא סוייד: את יכולה להגיד על זה מילה – יש איזה חוק שמסדיר את העניין?
<שרית זוכוביצקי-אור: כן, כן.
<שרית זוכוביצקי-אור: תקנות התעבורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה מוסדר.
חנא סוייד: אוכפים אותו?
<יערה למברגר: האכיפה היא שאלה נפרדת.
<יערה למברגר: מבחינת פקודת התעבורה - - -
אבישי ברוורמן: מה שמעלה חבר הכנסת סוויד, ואני אומר פה, גם לפרוטוקול - הגיע הזמן לברר כבר מה נעשה עם האופניים החשמליות – אני מתגורר בתל אביב, ומסביבי יש בלי סוף אופניים חשמליות.
אבישי ברוורמן: האם הסדרתם את זה?
אבישי ברוורמן: אני לא יודע מי אחראי בנושא, אני מבקש שבמקביל לכך שאנחנו עוסקים בנושא הזה, שיביאו לי הסדר, כי הסיפור עם האופניים החשמליות מתחיל להיות סיפור, תופעה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש הסדר.
<שרית זוכוביצקי-אור: כבר התחלנו לכתוב הסדר כזה והקושי הוא דווקא מתחום התקינה.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, היה הסדר שנקבע כהוראת שעה, בגלל ההפניה לתקן הבינלאומי.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה יצר בעיות בתחום הפרת זכויות היוצרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: ההסדר התחבורתי הוא כתוב, אבל אנחנו צריכים לכלול בו הפניות לתקן באופן שלא יפגע בזכויות היוצרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו עובדים על זה.
אבישי ברוורמן: אני חרד להיבט הבטיחותי, לפגיעה בהולכי הרגל.
אבישי ברוורמן: אז אני מבקש לקבל את זה בימים אלה, כדי שנסדיר את זה, כי הנושא הבטיחותי פה הוא בחשיבות עליונה.
אבישי ברוורמן: אם כך, אני מצפה.
אבישי ברוורמן: אז – אנחנו מאשרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: "רכב חדש" – רכב שטרם נרשם לראשונה לתנועה בדרכים בישראל או במדינת חוץ; "רכב שנרשם על שם סוכן מורשה" - רכב אשר נרשם לראשונה לתנועה בדרכים במדינת חוץ על שם סוכן מורשה וטרם חלפו 30 ימים בין מועד הרישום האמור לבין מועד השטת הרכב לישראל הרשום בשטר המטען; "שירות רכב" – אחד מאלה: (1) ייצור רכב בישראל ושיווקו; (2) יבוא רכב ושיווקו; (3) קניית רכב מיבואן ומכירתו דרך עיסוק; (4) ייצור מוצר תעבורה בישראל; (5) סחר במוצר תעבורה; (6) הפעלת מוסך או מוסך נייד;"
<איתי עצמון: אם אפשר להסביר את התוספת בפסקאות (1) ו- (4) – ייצור רכב בישראל, ייצור מוצר תעבורה בישראל.
<איתי עצמון: מדוע מצאתם לנכון להבהיר כאן שמדובר על פעולות שנעשות בישראל?
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מפקחים על פעילות שמבוצעת בישראל.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו גם רצינו לעצור, כיוון שאנחנו מדברים פה במסגרת החוק על יצרנים בחו"ל, זאת אומרת, ההתקשרות של יבואנים, כשאנחנו מסדירים סחר במוצרי תעבורה, או יבואני הרכב מתקשרים עם יצרנים בחו"ל.
<שרית זוכוביצקי-אור: בעיקרון, הדין הוא - - יש תחולה טריטוריאלית לחוק.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל כיוון שאנחנו משתמשים במונחים "יצרן רכב במדינת חוץ" ו "יצרני מוצרי תעבורה", חשבנו, לצרכי הבהרה - -
<רונן לוי: שאלה: רכב שנרשם על שם סוכן מורשה, זה רכב חדש?
<אבנר פלור: מבחינת ההגדרה שפה – לא.
<אבנר פלור: רכב שנרשם על שם סוכן מורשה.
<אבנר פלור: שתי הגדרות שונות.
<שרית זוכוביצקי-אור: כהגדרתו בחוק הוא לא נחשב רכב חדש.
<רונן לוי: מבחינת הצרכן - מה הצרכן קונה?
<אבנר פלור: הוא קונה רכב עם אפס קילומטרים, שהוא רשום על שם הסוכן בחו"ל.
<אבנר פלור: אבל לא נרשום את זה - - -במסגרת הרישיון לא יהיה רשום לו שהוא נרשם על שם הסוכן המורשה.
<אבנר פלור: הוא יירשם כיד ראשונה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא לא חדש כמשמעותו בחוק, שים לב.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש פער בין ההגדרה המשפטית להגדרה המסחרית.
<שמואל השמשוני: כל הנושא של הגדרה בין רכב חדש לרכב, בהגדרות של האיחוד האירופי, כשהם הגדירו את הדברים שלהם, הוא נועד לדבר אחד – כאשר רכב חדש עולה על הכביש זה כמו ילד חדש, כלומר, צריך לרשום אותו, צריך לראות מאיזה כיוון הוא הגיע, ולדאוג לאחריות שלו ולכל הדברים מסביב.
<שמואל השמשוני: רכב משומש – כבר יש לו, הוא כבר נולד, אין פה בעיה.
<שמואל השמשוני: אני חושב שבחוק צריך להגדיר בין רכב חדש לבין רכב שכבר נמצא, יש לו זהות, יש לו מספר והוא - - -
אבישי ברוורמן: צריך להבדיל משום ש - ?
<שמואל השמשוני: מכיוון שכל ההגדרה פה היא לדאוג לציבור, שהציבור יקבל רכב שיש לו אבא ואמא.
<שמואל השמשוני: אבל רכב שכבר יש לו אבא ואמא, לא צריך לתת לו הורים מאמצים, אלא צריך לדאוג שיהיה לו - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: נקודת הייחוס היא רישום הרכב במדינת ישראל.
<שרית זוכוביצקי-אור: רכב חדש מבחינתו הוא רכב שלא נרשם פה.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש פה, ההגדרה של רכב שנרשם על שם סוכן מורשה, אם תשימו לב, מבחינה טכנית – אנחנו גילינו שיש חסם משום שיש מדיניות במדינות חוץ לא לשחרר רכב אלא אם כן הוא נרשם שם.
<שרית זוכוביצקי-אור: לא רצינו שזה ישמש כחסם, ולכן אפשרנו, למעשה, יבוא רכב שנרשם בחוץ לארץ על שם סוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: שימו לב שיש מגבלה נוספת, וזה – לא חלפו 30 ימים - זאת אומרת, רכב שבעצם התנאים הנוספים בעצם מגבילים את השימוש בו.
אבישי ברוורמן: כהרגלך – ואני מעריך אותך את מתחילה להלאות אותנו בפרטים.
אבישי ברוורמן: שאלו אותך פה על ילד חדש וילד שלא צריך אימוץ.
<לאה ורון: האם יש צורך להגדרה ברכב משומש.
<אבנר פלור: אין צורך להגדרה, וכל מה שהעלית בהיבט של השירות, האחריות והכל – נדון בו בסעיפים הבאים.
<שמואל השמשוני: שהדברים האלה יעמדו גם מול ההסכמים הבינלאומיים שאנחנו חתומים עליהם ומתחייבים להעמיד אותם - - -
<אבנר פלור: כשנגיע לסעיפים המהותיים נבחן מול מה שאתה אומר.
<אבנר פלור: אני לא יודע, זה משהו כללי.
<יעקב אנוך: למען הסדר ולמען הידע של הוועדה – רכב שנרשם לתנועה בחו"ל, על פי התקנות בחו"ל נקרא "רכב משומש" לכל דבר ועניין.
<יעקב אנוך: הניסיון פה להציג אותו כחדש חוטא לכל מה שנקבע בקהילה האירופית, זה דבר אחד.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתה מחזק את ההערה של מר השמשוני.
<יעקב אנוך: בוודאי.
<יעקב אנוך: דבר שני שרציתי להעיר – הסיבה שאמרה עורכת הדין זוכוביצקי לגבי הסיבות שצריך לרשום את הרכב כי לא נותנים להוציא אותו מחו"ל, גם היא לא מדויקת.
<יעקב אנוך: אני אעמיד את הדברים על דיוקם – מאחר ולכל סוכן בחו"ל, בכל מקום, יש טריטוריה, ואסור לו למכור מחוץ לטריטוריה, הוא לא יכול למכור את הרכב ליצוא.
<יעקב אנוך: כדי להתגבר על הבעיה הזו, כי משרד התחבורה רוצה שיהיה יבוא, במסגרת הגברת התחרותיות, וזה בסדר גמור, אבל צריך להבין שזה איזשהו תרגיל, במירכאות, כדי להתגבר על הנושא של החוזים שעליהם חתומים הסוכנים בארצות חו"ל.
<יעקב אנוך: למעשה, כל סוכן בארצות חו"ל, אסור לו לייצא מכוניות.
<יעקב אנוך: בשביל להתגבר על בעיית יצוא המכוניות, שיהיה מקור למכוניות, אז משרד התחבורה הכניס את הנושא של הרישום על שם הסוכן, אבל צריך להבין שהרכב, על פי כל אמת מידה משפטית, הוא רכב משומש.
<יעקב אנוך: צריך ליידע את הצרכן בזה, כי צרכן שקונה במסגרת גילוי נאות, צריך לדעת מה הוא קונה.
<יעקב אנוך: לא יעלה על הדעת שהוא יקנה משהו שמעלימים - - -
אבישי ברוורמן: אז תבהיר לי את הנקודה .
אבישי ברוורמן: 30 יום – זה כבר רכב משומש?
<אבנר פלור: אני אבהיר.
<אבנר פלור: אנחנו, מהבדיקה שבצענו, ראינו שיש מדינות מסוימות שלא ניתן לייבא מהן רכב אם הוא לא נרשם באותה מדינה, מכל מיני סיבות שלהם, מסיבות מיסויות כאלה ואחרות.
<אבנר פלור: אז נתנו את האופציה הזו של רישום רכב שנרשם בחו"ל, ונתנו את ה-30 יום האלה, בעצם זאת המטרה, שהרכב רק נרשם להוצאתו החוצה.
אבישי ברוורמן: 30 יום זה עדיין חדש.
<אבנר פלור: מבחינתי הרכב הזה הוא רכב חדש, הוא אפס קילומטרים.
<אבנר פלור: מה שכן – עשינו אבחנה בין רכב חדש חדש לבין רכב שנרשם על שם הסוכן המורשה.
<אבנר פלור: אלה שתי הגדרות שונות.
<אהוד שניידר: שתי הערות.
<אהוד שניידר: אחת, ההגדרה של רכב שנרשם על שם סוכן מורשה ואנחנו שומעים ממר פלור שהכוונה היא לרכב חדש, למעשה, סותרת את ההגדרה שלפני זה, מפני שלפני זה כתוב "רכב חדש- רכב שטרם נרשם לראשונה לתנועה בדרכים בישראל, או במדינת חוץ.
<אהוד שניידר: עכשיו, כשאנחנו עוברים להגדרה שאחרי זה, "רכב שנרשם על שם סוכן מורשה", אנחנו שומעים ממר פלור שבעצם מדובר ברכב חדש, אז זה לא מתיישב עם ההגדרה שהרכב הזה כבר נרשם במדינת חוץ, ולכן הוא לא יכול להיות רכב חדש.
<אהוד שניידר: הערה שניה – שאם אכן הכוונה היא לרכב חדש שרק מטעמים של מדינת החוץ הוא נרשם על שם אותו סוכן, אז לפחות שייאמר פה שמדובר על רכב עם אפס קילומטרים, מפני שזה לא נאמר.
<אהוד שניידר: אומר מר פלור- אני מתכוון לרכב עם אפס קילומטרים?
<אהוד שניידר: שייאמר שזה רכב עם אפס קילומטר.
<אהוד שניידר: ההערה הבאה – כשנגיע להגדרה של תיאור רכב, עוד שני משפטים, גם שם צריך לציין את העובדות האלה, לפחות שרוכש הרכב יידע מה התהליך שעבר בחו"ל על הרכב הזה.
אבישי ברוורמן: אז בעצם, מה שאתה אומר – לפרט שזה אפס קילומטר.
אבישי ברוורמן: אם זה אפס – זה אפס, אפילו אם זה 30 יום - - - עורכת הדין למברגר – רצית להסביר לנו איך פותרים את הסוגיה הזו?
אבישי ברוורמן: מה זה משומש, מה זה חדש,
חנא סוייד: ומה המשמעויות של זה אחר כך, מבחינת מיסוי, למשל - - -
<אבנר פלור: אני אגיד – היום יש גם רכבים שנמכרים ללקוחות הפרטיים כחדשים, מהיבואנים, שלא מאפס קילומטרים - עם 20-30 ק"מ.
<אבנר פלור: אז מה נעשה במקרה כזה?
<אבנר פלור: מה נגיד, שהוא משומש?
<אבנר פלור: לכן, אדוני היושב ראש, קודם כל אנחנו בסעיף ההגדרות.
<אבנר פלור: אם יש דברים מהותיים – בסעיפים נוכל לחשוב עליהם.
<אבנר פלור: לדעתי פה יש את ההבחנה, וכנראה שעורך הדין שניידר אולי לא שמע את מה שאמרתי בסוף.
<אבנר פלור: אמרתי שלמרות כל מה שאמרתי, במסגרת ההגדרות ישנה הגדרה לרכב חדש, וישנה הגדרה לרכב שנרשם על שם הסוכן המורשה.
אבישי ברוורמן: אז מה שאני מציע זה כך: ברור לנו שהכוונה היא לרכב של אפס, 20, 30 קילומטר – זה סדר הגודל.
אבישי ברוורמן: כדי לחדד את זה, נתקדם לסעיפים האחרים ונגדיר את זה בצורה יותר מפורטת.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש לזה כבר התייחסות בסעיף 29.
חנא סוייד: לכן אני מבקש שכאשר ניכנס לזה מאוחר יותר, תהיה לנו את האפשרות הרטרואקטיבית לחזור לעניין ההגדרה.
אבישי ברוורמן: אז נשאיר את זה פתוח.
<אבנר פלור: אבל למה?
<איתי עצמון: אני אומר – אולי כדאי שתסבירו, מכיוון שאנחנו בסעיף ההגדרות, מה השימוש שנעשה בהגדרות האלה בסעיפים המהותיים, כדי שתהיה לוועדה את כל התמונה, ואז נדע אם ראוי לאשר את ההגדרות האלה בשלב הזה, או להמתין כאשר נדון בסעיפים המהותיים.
<רונן לוי: אם ככה, אם הולכים לפי הדרך של עורך הדין שניידר, אז מה איכפת לנו על שם מי רשום הרכב, אם הוא אפס קילומטר?
אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להודיע לכם שכרגע ועדת הכנסת אישרה סוף סוף, אחרי חודשים, אבל מוטב מאוחר מאשר לעולם לא, שוועדה משותפת לוועדת הכלכלה והכספים, בראשותי, תדון בנושא יוקר המחיה.
אבישי ברוורמן: זה לא קשור לנושא הזה.
<לאה ורון: אבל קשור לכל אזרחי מדינת ישראל.
<רונן לוי: שאלתי את אבנר פלור – אם זה כבר ככה, אם זה הולך לפי אפס, מה זה עניין של המדינה על שם מי רשום הרכב במדינת חו"ל?
<אבנר פלור: אז שוב אני אומר – שבעצם צריכים להבין מה היתה הסיבה מבחינת ההגדרה של הסעיף הזה.
<אבנר פלור: היה איזשהו חסם שממדינות מסוימות לא ניתן לייבא רכב, אם הוא לא נרשם באותה מדינה.
<אבנר פלור: רצינו לפתוח את החסם הזה, ליבואן העקיף.
<אבנר פלור: פתחנו את החסם הזה, ובהתאם לשאלות שלך ובכלל לשאלות שפה, בסעיף המהותי, סעיף 29 שאני רוצה לקרוא, כתוב כך: "29.
<אבנר פלור: בסעיף 8(ב)-רכב שנרשם על שם סוכן מורשה שטרם חלפו 12 חודשים ממועד ייצורו ומספר הק"מ שהרכב נסע, כפי שמופיע במד הנסועה ברכב, אינו עולה על המספר שקבע השר".
<אבנר פלור: זה – לכל השאלות שנשאלו לגבי הקילומטרים.
<אבנר פלור: נקבע את זה, וזה כתוב בסעיף המהותי.
אבישי ברוורמן: אז בסעיף המהותי אנחנו נחליט אם זה 30 או 40 או לפי דעת כל המומחים.
<רונן לוי: אבל למה זה עניין של סוכן מורשה?
<יערה למברגר: זה לא פוגע בהגדרה, היא רחבה מספיק.
אבישי ברוורמן: אני שואל עכשיו שאלה פשוטה: יש לנו שתי אפשרויות.
אבישי ברוורמן: אפשרות אחת, לדלג, ולחזור.
אבישי ברוורמן: האם יש מישהו שזה יפריע לו אם נאשר את זה עכשיו ונחזור לנושא הפרטני בסעיפים האחרים?
אבישי ברוורמן: יש לזה משמעות?
אבישי ברוורמן: אנחנו ננסה לסגור הגדרה מדויקת שהשימוש במשומש וחדש יהיה באמת חדש, אפילו אם זה 20,30.
אבישי ברוורמן: יש מישהו שזה מפריע לו אם נאשר את זה עכשיו?
חנא סוייד: אז למה לאשר אם נחזור לזה?
<שרית זוכוביצקי-אור: כי אין צורך לדלג את זה.
<שרית זוכוביצקי-אור: באמת, ההגדרה היא כשלעצמה.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש סעיף מהותי.
<שרית זוכוביצקי-אור: חבל, במקרה הזה אין צורך.
אבישי ברוורמן: אני מאשר את זה, אם כך, ואם נראה בדיון הפרטני שיש פה בעיה אז יהיה דיון מחדש, ואני אפתח את זה.
אבישי ברוורמן: אם כך אנחנו מאשרים - - -
<איתי עצמון: את הגדרות "רכב חדש", "רכב שנרשם על שם סוכן מורשה" ו "שירות רכב".
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מבקשים לדלג על "שמאות רכב" ועל "שמאי רכב" ומבקשים לדון בזה בפרק המהותי.
<שרית זוכוביצקי-אור: "השר" – שר התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים; "תוצר" – כל כלי הרכב שמייצר יצרן תחת שם משותף שהוא קבע, המתועד במסמכי התקינה של הרכב וברישיון הרכב; "תיאור" – תיאור בכתב, בעל פה, בציור או בדרך אחרת הנהוגה במסחר, שיש בו הודעה, במישרין או בעקיפין, בדבר אחד הפרטים שלהלן: (1) לעניין רכב או מוצר תעבורה – (א) כמות, משקל ומידות; (ב) ארץ הייצור ושם היצרן; (ג) הסמל המסחרי של היצרן; (ד) חומרים או מרכיבים; (ה) איכות, סבילות, עמידות או תכונות אחרות; (ו) פגמים בו; (ז) מטרת השימוש בו; (ח) התאמה לרכב של מוצר תעבורה; (ט) בדיקות ותוצאות; (י) אחריות לתקינות ותקופת האחריות; (יא) שירותי התיקונים והתחזוקה שיינתנו לרכב או למוצר התעבורה ואחריות למתן שירותים אלה, תקופתם ומחירם; (יב) מחיר לרבות הנחות מהמחיר; (יג) פרטים על תשלומים עבור הרכב ותנאי אשראי; (יד) מועד ייצור; (טו) מספר קטלוגי של היצרן ; (2) לעניין שירות – (א) תוכן השירות והיקפו; (ב) טיבו, רמתו ותכליתו של השירות; (ג) דרך מתן השירות, משכו ותנאיו; (ד) אחריות לתקינות החלקים או המכללים שטופלו במסגרת השירות, תקופת האחריות על הפעולות שבוצעו במסגרת השירות, תנאי האחריות ושינויים שיחולו בתנאי האחריות במהלך תקופת האחריות; (ה) מחיר השירות, לרבות הנחות מהמחיר;
אבישי ברוורמן: הערות לסעיפים?
<אהוד שניידר: להגדרת "תיאור" - אנחנו בדעה שצריך להוסיף את אותו נתון שדיברנו עליו קודם, מועד רישום לראשונה של הרכב במדינת החוץ ושל סוכן מורשה, ו/או לתנועה במדינת חוץ.
<אהוד שניידר: אני חושב שראוי שלקוח יידע, כשהוא קונה את הרכב, יהיה לו גם את המידע הזה מול עיניו, מטעמי שקיפות.
אבישי ברוורמן: יש בזה מן ההיגיון.
<אבנר פלור: מה ההגדרה?
<אבנר פלור: מה אתה מציע?
<אהוד שניידר: בסעיף (טז) חדש, מועד רישום לראשונה על שם סוכן מורשה או לתנועה במדינת חוץ.
<יערה למברגר: הסעיף בעצם מדבר על תיאור נכון.
<יערה למברגר: זה לא סעיף שאומר שחוה לתת פרטים.
<יערה למברגר: הוא אומר – אם אתה מתייחס לסעיף הזה, תתאר אותו באופן מדויק ואמין.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אנחנו מסכימים.
אבישי ברוורמן: אוקיי, זה יוכנס.
<איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי פסקה (1)(ה) - מה זה "או תכונות אחרות"?
<איתי עצמון: לפי מה שאני מבין גם חומרים, מרכיבים, גם התאמה לרכב של מוצר תעבורה זו גם התאמה.
<איתי עצמון: השאלה למה התכוונתם.
<יערה למברגר: אפשר להוריד את זה, זה היה פירוט יתר.
<איתי עצמון: ושאלה נוספת – בפסקה (2)(ד) נאמר – "אחריות לתיקון החלקים או המכללים".
<איתי עצמון: אם אינני טועה כתבתנו במקום אחר "מערכת חלקים" או מינוח אחר.
<שרית זוכוביצקי-אור: נתקן בהתאם.
<שרית זוכוביצקי-אור: נכתוב "מערכת חלקים" במקום המילה "מכללים".
<זאב פרידמן: לגבי הסרת הביטוי "תכונות אחרות" – אני חושב שיש כאן איזה קונפליקט קטן בין ההגדרה של "תכונות אחרות" ובדיקות ותוצאות, כיוון שיש פריטים שחייבים לצרף אותם בהתאם לדין.
<זאב פרידמן: יש לנו בעיה, ואנחנו מכירים את הבעיה הצרכנית לגבי האמינות של אותם נתונים והמשמעות שלהם.
<זאב פרידמן: כמו, למשל, נתוני צריכת הדלק, שהיא בעצם נתון מסוים שהוא אולי בעצם מצד אחד תוצאת מעבדה, אבל מצד שני זו הגדרת יצרן שהיא אינה בדיקת מעבדה שאתה יכול לעמוד מאחוריה.
<זאב פרידמן: לכן כן חשובות התכונות האחרות שאותן מוסרים, בין על פי דין ובין שלא על פי דין.
<איתי עצמון: השאלה אם זה לא בא בגדר "בדיקות ותוצאות".
<זאב פרידמן: אז זו השאלה.
<זאב פרידמן: אם זה נעשה על פי בדיקות ותוצאות של מעבדה או שזו הגדרה של היצרן.
<זאב פרידמן: אני לא חושב שזה לא תכונה.
<איתי עצמון: השאלה למה זה לא בא בגדר "בדיקות ותוצאות" להבנתך.
<זאב פרידמן: אז תוסיף בתור סעיף סל, מה שהיה צריך לעשות, לפי עניות דעתי: "וכן כל מידע הניתן לפי כל דין", או משהו מהסוג הזה.
<איתי עצמון: או "הנדרש לפי כל דין"?
<יערה למברגר: זה מידע שצריך לתת אותו באופן מדויק.
<יערה למברגר: אני מוסיפה כאן משהו על פי הדין הקיים.
<יערה למברגר: אם יש מידע שחובה לתת אותו אני מניחה שחובה לתת אותו באופן אמין, לא?
<זאב פרידמן: ההסברים שלגביו, והמשמעות שלו - - -
אבישי ברוורמן: יש פתרון?
אבישי ברוורמן: תוסיפו איזו הערה - - -
<יערה למברגר: זה לא כפילות?
<יערה למברגר: אם היתה חובה בדין, כבר, אז חזקה שמקיימים אותה באופן אמין, לא?
<זאב פרידמן: יש הבדל בין להציג את החובה ובין החובה להציג את משמעותה.
<זאב פרידמן: אם מציבים סקאלה של צריכת דלק זה בסדר גמור, אבל לא כשאומרים שהאוטו הוא ירוק לסביבה, וזה לא בהכרח נכון.
אבישי ברוורמן: זה כל כך לא מהותי.
<איתי עצמון: אני אגיד דבר אחד – בסוף הצעת החוק החוק יש סעיף של שמירת דינים, כלומר – שהחוק המוצע בא להוסיף, אם אינני טועה, על הוראות הדין הקיים.
<איתי עצמון: השאלה אם אנחנו כותבים כאן "מידע שיש לפרט" או "יש למסור על פי דין" – האם יש בזה צורך לאור הוראות שמירת הדינים.
<יערה למברגר: לדעתי אין צורך, אבל אין התנגדות.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אין צורך.
<יעקב אנוך: לגבי המילה "סבילות" – אני לא יודע מה זה "סבילות" של רכב.
<יעקב אנוך: אין לזה משמעות, לדעתי, וצריך להוריד את זה.
<אבנר פלור: אתה מציע שנוריד?
<אבנר פלור: אין בעיה.
אבישי ברוורמן: אז הורדנו את ה "סבילות" .
אבישי ברוורמן: אם כך, אישרנו, ואנחנו עוברים הלאה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "תיווך ביבוא רכב" - ייעוץ, הדרכה ואיתור רכב, בתמורה בכסף או בשווה כסף, לשם התקשרות של צדדים בעסקה לקניית רכב במדינת חוץ וייבואו לישראל בייבוא אישי לפי סעיף 31;"
<שמואל השמשוני: זאת אומרת שיש תיווך ביבוא רכב ואין תיווך רכב.
<שמואל השמשוני: עוד פעם אנחנו מגדירים פה שני דברים שלא מצוין פה שאם אנחנו כבר מתווכחים ביבוא רכב, שהדברים האלה צריכים לעמוד לפי הסכמים שיש לנו עם מדינות חוץ.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מסדירים פה עיסוק ספציפי וזה עזרה ליבואנים האישיים לייבא רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: הגענו לכלל מסקנה שהעוסקים בתחום הזה של סיוע לייבוא האישי - - הרי ניתן לייבא בשתי דרכים עיקריות – או אם אתה יבואן, או על ידי יבוא אישי ויש רשימה של חריגים שנגיע אליה, בסעיף המהותי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו הגענו לכלל מסקנה שכדי לייבא רכב, זה דבר מורכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו לא רוצים לעצור את האפשרות לייבא באופן אישי רכב, אנחנו ערים לכך שלפעמים צריך סיוע.
<שרית זוכוביצקי-אור: המקצוע הזה של תיווך ביבוא רכב, שאין לו היום מענה, והוא תחום אפור היום, אנחנו חשבנו שכן צריך לתת לו מענה, אל"ף, כדי להבטיח שאלה שעוזרים לאדם פרטי שרוצה לייבא רכב יהיו בעלי מיומנות מינימאלית, ובי"ת – להגן עליהם.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה מדבר רק על יבוא.
<שרית זוכוביצקי-אור: המתווכחים האלה הם סוחרים.
<רפאל שחוח: אני נציג של חברה ואנחנו מייבאים רכבים ביבוא אישי לאנשים שמבקשים לייבא.
<רפאל שחוח: פה, למעשה, הם חוסמים אותנו כי אין פה הגדרה בכלל של נציג אלא יש פה רק מתווך, ייעוץ, הדרכה.
<רפאל שחוח: אין נציג.
<רפאל שחוח: דבר שני – אם אדם רוצה לייבא לבד הוא לוחץ באינטרנט ומביא את האוטו.
<רפאל שחוח: מה אתם צריכים מתווך, הסדרים,
<אבנר פלור: זו לא חובה.
<אבנר פלור: אתה לא חייב להביא באמצעות מתווך.
<אבנר פלור: אתה יכול להביא את זה גם באופן אישי, ובאינטרנט.
<אבנר פלור: מה שראינו בשנים האחרונות שכדי לייבא רכב ביבוא אישי מסתייעים בכל מיני מתווכחים או יועצים.
<רפאל שחוח: אין סוף לזה.
<רפאל שחוח: יש פה בארץ 600 אלף כלי רכב.
<רפאל שחוח: למה אתם לא עושים להם את זה?
<אבנר פלור: סליחה, אתם כל פעם מערבבים.
<אבנר פלור: אנחנו מדברים פה על יבוא בתיווך אישי מחו"ל.
<אבנר פלור: המספר שאתה מדבר עליו זה סוחרים.
<אבנר פלור: נסדיר את זה אבל לא כרגע.
אבישי ברוורמן: אני הייתי מציע – מר השמשוני, תן לנו דוגמה אחת, ספציפית, שההבנה והחשיבה של אבנר פלור ושל שרית זוכוביצקי פוגעת במשהו.
<שמואל השמשוני: אתן דוגמה.
<שמואל השמשוני: אם היום אני רוצה לקנות רכב מסוים, לא בתור סוחר אלא בתור בן אדם פרטי.
<שמואל השמשוני: יש לי אפשרות לנסוע לתל אביב ולקנות.
<שמואל השמשוני: פיאט 600.
<שמואל השמשוני: קניתי את האוטו.
<שמואל השמשוני: אם אני רוצה לקנות את האוטו הזה בבריסל אני צריך לעבור ויה דולורוזה שאי אפשר לתאר אותה בכלל.
<שמואל השמשוני: זאת אומרת, האפשרות לקנות רכב פה, בארץ – יכולים לעשות מה שרוצים.
<שמואל השמשוני: למכור לי אוטו פגוע, משרד התחבורה לא מגן עלי.
<שמואל השמשוני: כשאני קונה אוטו בחו"ל, אז כשהוא מגיע לארץ עושים לו בדיקה שנקראת 309- כאילו שהרכב עבר תאונה.
אבישי ברוורמן: מה הנקודה?
אבישי ברוורמן: אתה אומר שאם אתה בתוך הארץ אין בקרה, אבל בחו"ל הבקרה מוגזמת.
<שמואל השמשוני: שבחו"ל, הכמות של היבוא היא מזערית אך החסמים הם אדירים ומונעים תחרות.
אבישי ברוורמן: מה אתם עונים לשאלה – כי אתם רציתם הלא בהצעת החוק, להגביר את האפשרות ליבוא אישי וכמובן – למנוע יבוא אישי קלוקל?
אבישי ברוורמן: פה נאמר שאתם גורמים ליותר עכבות מאשר הקלות.
<שרית זוכוביצקי-אור: האפשרות ליבוא אישי נשמרת כמו שהיא היתה.
<שרית זוכוביצקי-אור: גם היום אפשר לייבא רכב אופן אישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אדם בוחר לנסוע לחוץ לארץ ולקנות שם רכב – אין בעיה, זה נשמר.
<שרית זוכוביצקי-אור: הדבר היחידי שאנחנו עושים פה - - לנסוע לחו"ל ולייבא זה כנראה עסק מורכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: בחלל הזה נכנסו עוסקים שמסייעים לאדם שרוצה לייבא היום באופן אישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו הגענו למסקנה כדי להבטיח שהסיוע שאותם מתווכחים - - עדיין אפשר לייבא בייבוא אישי בלי הסיוע של המתווכחים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אין חובה להשתמש בשירותי המתווך, אבל אנחנו חושבים שאם אדם מציע שירותי תיווך, אותו שירות כן צריך להיות בפיקוח.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת אומרת, זה מאפשר - - יכול להיות שהיום אדם לא מסוגל לייבא באופן אישי, הוא לא מתמצא, לא יודע.
<שרית זוכוביצקי-אור: אז יש כאן קבוצה של מתווכחים שאנחנו נטלנו על עצמנו לפקח עליהם ולהטיל עליהם חובות, והם יסייעו לו לעשות את זה.
<שרית זוכוביצקי-אור: עדיין אפשר לייבא בייבוא אישי.
אבישי ברוורמן: יתנו אפשרות לעוד מתווכחים, תחת בקרה.
<אבנר פלור: עוד משהו להבהיר – גם היום, במצב הקיים היום, מבחינת התהליך של יבוא אישי – הוא הליך מהיר, הכל דרך האינטרנט, תוך 3 ימים אנחנו מנפיקים את הרישיון, אם הבקשה מוגשת עם כל הדוקומנטים המבוקשים.
<אבנר פלור: הרישיון מונפק און ליין.
<אבנר פלור: גם בחוק הזה ישנה הקלה בהיבט של יבוא אישי.
<אבנר פלור: האישור שהיום מקבלים היבואנים – אנחנו לוקחים איזושהי התחייבות מסוימת.
<אבנר פלור: זה, במהות.
<אבנר פלור: צריך לקרוא את כל החוק.
אבישי ברוורמן: בוא נתייחס לטענה של מר שחוח.
אבישי ברוורמן: הוא אומר שאתם שמים עוד מקלות בגלגלים, ואתה טוען – לא מיני ולא מקצתי.
<אבנר פלור: בדיוק ההפך.
<רפאל שחוח: הם עשו את הכל בשביל לחסום.
<רפאל שחוח: אתם רוצים שרכב שמגיע על ידי מתווך, ירשמו את כל הדברים, יביאו את המתווך - - -
<אבנר פלור: שלא יביא מתווך.
<אבנר פלור: מי שרוצה – שיביא את זה - - -
<רפאל שחוח: אז הוא ישקר.
<רפאל שחוח: הוא יגיד שהוא הביא לבד.