GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: אני מבקש, חשבתי שהדיון יהיה קצר יותר כי יש לנו עוד דיון עכשיו.
<דודו הררי: קודם כול, צריך לתקן פה עוול שנעשה להרבה אנשים.
<דודו הררי: תוכנית הפיתוח התחילה בשיתוף מלא של ועדת הקהילה.
<דודו הררי: אגיד פה דברים שאף אחד לא יכול להכחיש אותם.
<דודו הררי: ראשית, נבנתה ועדת קהילה מתוך האוכלוסייה הערבית בעיר העתיקה, שפעלה משנת 1994 ועד שנת 2007.
<דודו הררי: ועדת הקהילה היתה בשכר.
<דודו הררי: תושבת עכו, דוקטור ח'אולה אבו באקר, שכולם מכירים אותה, ליוותה את הפרויקט מהתחלה ועד הסוף.
<דודו הררי: נערך סקר עם מכון "גיאוקרטוגרפיה", עם פרופסור דגני.
<דודו הררי: כתוצאה מזה, בשיתוף התושבים, החברה בנתה גני ילדים.
<דודו הררי: חברה לתיירות בונה גני ילדים בעיר העתיקה.
<דודו הררי: החברה בנתה את שני המתנ"סים שקיימים היום בעיר העתיקה, תכננה ובנתה.
<דודו הררי: החברה בנתה את מועדון הקשישים, שעד היום משתמשים בו.
<דודו הררי: לבוא ולהגיד שאין התייחסות לחברה – זה פשוט לא הוגן.
<ג'האד אבו ריא: - - -
אבישי ברוורמן: חבר'ה, אני מבקש לא להפריע.
אבישי ברוורמן: אמרת את שלך.
אבישי ברוורמן: זה שתפריע לו ישנה משהו עכשיו?
<דודו הררי: דבר שני, היום אנחנו אחרי השקעה של קרוב ל-48 מיליון שקל, רק בשיקום חזיתות של דירות של דיירים שגרים בעיר, מבלי שהממשלה לוקחת ולו שקל אחד.
<דודו הררי: איפה התושבים משתתפים?
<דודו הררי: רק באזהרות סכנה על-פי חוק.
<דודו הררי: החמאם הקטן מעולם לא היה פעיל, מ-1948 כבר לא היה פעיל.
<דודו הררי: החמאם הגדול היה פעיל עד שנת 1945.
<דודו הררי: הפורום העכואי – מר הווארי יודע כמה החברה יושבת עם אנשי האוניברסיטה, עם מרכז "ג'יראן", יחד אתכם, יחד עם התושבים, כל אלה שיש להם צווי פינוי, כל אלה שלא יכולים לשלם, וכמה הלכו לקראתם ובאילו מלחמות, עד כדי כך שהמינהל החליף את הנהלים שלו לגבי תושבי עכו העתיקה.
<דודו הררי: לדוגמה, אם בהסרת סכנה התושב צריך להשתתף ב-50% אז בנו לו גג מעץ, שעולה פי 10 מגג יצוק, והוא משלם 50% ממחיר הגג כאילו היה יצוק ולא מעץ.
<ג'האד אבו ריא: אדון הררי, לא מאמינים לך.
<ג'האד אבו ריא: הוא אומר דברים לא נכונים.
אבישי ברוורמן: אז הוא אומר.
אבישי ברוורמן: יכול להיות שאתה צודק בכול, אבל מה ייצא עכשיו שעוד יותר "תכניס" לו?
אבישי ברוורמן: ייצא מזה משהו?
אבישי ברוורמן: לא ייצא כלום.
<ג'האד אבו ריא: צריך להגיד את האמת.
באסל גטאס: תתייחס למכרז.
אבישי ברוורמן: דודו הררי, אני מבקש שתתייחס לפרויקט עצמו.
<דודו הררי: אל תאמין לי, אני לא צריך שתאמין לי.
<ג'האד אבו ריא: אף אחד לא מאמין לך.
<דודו הררי: אני לא זקוק שתאמין לי.
אבישי ברוורמן: הוא מדבר עכשיו לפרוטוקול.
<דודו הררי: בשנת 1993, מי שחי אז בעכו יודע שהביוב- - -
חנא סוייד: אתה זקוק, ועוד איך, שהוא יאמין לך.
חנא סוייד: הוא לא יכול לעבוד אם לא יאמינו לו.
אבישי ברוורמן: חנא סוייד, באת בסוף.
אבישי ברוורמן: אני מתקרב לסיכום הדיון.
חנא סוייד: אני מדבר על הגישה.
חנא סוייד: מה זה "לא זקוק"?
<דודו הררי: ברגע שהוא אומר לי שהוא לא מאמין לי זאת התגובה שלי.
חנא סוייד: את מי אתה משרת?
חנא סוייד: אתה משרת את האוכלוסייה.
אבישי ברוורמן: דודו הררי, אגיד לך מה הבעיה שלך ואגיד לך מה הבעיה שלהם.
אבישי ברוורמן: ברגע שמתחיל הקונפליקט סביב מי אשם וכל אחד מתגונן, לא יהיה פתרון.
אבישי ברוורמן: זה שהיתה אפליה מול הערבים במשך כל השנים, אנחנו יודעים.
אבישי ברוורמן: מה שהיה, היה.
אבישי ברוורמן: מה שקורה, כל אחד לוקח לאגו שלו.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להוציא מפה את האגו ולמצוא פתרון לנושא הזה בפתיחות, כי אם הוא לא יהיה אז יהיה רק רע, ואפשר לפתור נקודתית את הנקודה הזאת.
אבישי ברוורמן: זה מה שאני מבקש ממך.
<דודו הררי: אני מבקש להתייחס לפרויקטים.
<דודו הררי: ביוב נעשה בכל העיר העתיקה.
<לאה ורון: תדבר בבקשה אל היושב-ראש ואל חברי הכנסת.
<דודו הררי: כל התשתיות בעיר העתיקה, 120 מיליון שקל, אדון הווארי, הוצאו על תשתיות.
<ג'האד אבו ריא: אז גם תציע לתושבים לקנות.
<דודו הררי: הפרויקטים שנעשו בשוק- - -
חנין זועבי: זה לא רלוונטי עכשיו.
אבישי ברוורמן: תנו לדודו הררי לסיים איך שהוא רוצה.
אבישי ברוורמן: דבר אל התושבים.
<דודו הררי: חומות העיר העתיקה, אתם יודעים שעד היום הושקעו בהן קרוב ל-60 מיליון שקל על-ידי המינהל, וממשיכים לעבוד כי עכו העתיקה בלי חומות זה לא עכו העתיקה.
<דודו הררי: אתם יודעים, גם בים וגם ביבשה.
אבישי ברוורמן: מה על הפרויקט הזה?
אבישי ברוורמן: יש לך איזו הצעה?
<דודו הררי: לגבי הפרויקט הזה, היום ח'אן א-שוני נראה מתחת לכל ביקורת, לכל מי שמכיר: סוסים, אורוות.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים את הפרויקט, אבל מה לגבי מה שנאמר כאן?
<דודו הררי: לגבי מה שנאמר כאן, אני לא הולך לדבר בשם "עמידר" לגבי הדיירים שגרים בח'אן א-שוני כי נציגי "עמידר" לא נמצאים פה, אבל נציג רשות מקרקעי ישראל נמצא פה והוא אמר את שלו.
<דודו הררי: לדעתי הם יכולים להגיע עם היזם להסדר שהתושבים לא צריכים לעזוב את העיר העתיקה ושיקבלו את הפיצוי המגיע להם בדמות של דירה.
עפו אגבאריה: מה התשובה שלך לעו"ד נורה אשקר?
חנין זועבי: אבל לא "עמידר" אלא אתם אחראים על המכרז.
<דודו הררי: לא, אני לא אחראי על המכרז.
<דודו הררי: זה המינהל מוציא.
<אריאל מזוז: הרשות מוציאה את המכרז.
אבישי ברוורמן: אדוני, יש לך משהו להוסיף עוד במשפט אחד?
<מוחמד חאג': כן.
<מוחמד חאג': רק שני משפטים, ברשותך.
<מוחמד חאג': שמי מוחמד חאג', אני אחד מתושבי עכו.
<מוחמד חאג': רציתי לציין שהגענו לכאן למען מטרה אחת, והיא לייצג את המשפחות שמתגוררות צמוד לח'אן אל עומדאן.
<מוחמד חאג': זאת השאלה שעליך לשאול את עצמך, אדוני, למה הגענו לכאן.
<מוחמד חאג': חבריי מנסים לתאר פה תמונה כה יפה וכה בהירה.
אבישי ברוורמן: אף אחד לא רואה תמונה יפה, האמן לי.
חנין זועבי: הם מנסים, הם לא מצליחים.
אבישי ברוורמן: יש מקצה שיפורים חיובי.
אבישי ברוורמן: אני מסתכל תמיד, כאשר יש מקצה שיפורים יש לי תקווה.
אבישי ברוורמן: אחרת, למה אשב פה בארץ הקודש הזאת שיש בה כל-כך הרבה מטומטמים, ערבים ויהודים, בכל פלסטין?
<מוחמד חאג': יפה, בגלל זה הגענו לכאן היום.
<מוחמד חאג': צריך לציין, כפי שציין אחד מן הנציגים, שהאזור שם חשוך ומעודד פשיעה.
<מוחמד חאג': צריך לציין שהתושבים כן רוצים שהאזור הזה יהיה מואר, שיסלקו ממנו את הפשיעה ושימצאו פתרונות לשפר את המצב הכלכלי הירוד של התושבים ולא לכפות עליהם לצאת משם ולנהל שם פרויקטים שאינם לטובתם.
<מוחמד חאג': אנחנו נמצאים פה בוועדת הכלכלה שצריכה לדאוג גם לתושבים קודם כול, שלהם יש זכות קדימה בכל דבר שמתבצע באזור.
באסל גטאס: האם תוכל לתת לי חצי דקה?
באסל גטאס: אני לא רוצה לדבר אחרי שאתה מסכם.
באסל גטאס: ברשותך, בהסכמתך, אני פונה לעירייה בעיקר.
באסל גטאס: אני רואה שהעירייה היא הגורם הסטטוטורי האחראי על כל העניין.
באסל גטאס: אם התושבים שלכם נפגעים וניזוקים מן המכרז הזה, אתם האחראים, אתם צריכים להגן עליהם.
באסל גטאס: מר לנקרי נמצא כעת בתחילת קדנציה חדשה.
באסל גטאס: הוא יוכל ליטול יוזמה ולבוא בדברים גם עם התושבים וגם עם מי שאמורים להיות מפונים.
באסל גטאס: הוא זה שצריך, לא החברה לפיתוח עכו ולא רשות מקרקעי ישראל, הוא זה שצריך לעמוד בראש המאמץ להגיע לפתרון אמיתי וצודק לאנשים האלה.
באסל גטאס: אני לא רוצה להגיד עכשיו כמה פתרונות אלטרנטיביים יש, גם בתחום התיירות, גם בתחום הבינוי, גם בתחום המלונאות, לנצל את המתחם הזה.
באסל גטאס: חשוב לא ללכת עם הראש בקיר ולהמשיך במכרז כפי שהוא.
באסל גטאס: אני אומר לך, לא יהיו לכם אפילו מתחרים ומי שיזכה יידע שהוא נכנס לתהום בעניין הזה.
באסל גטאס: אז לטובת מי?
באסל גטאס: בואו תחשבו עוד פעם, תעצרו את המכרז.
באסל גטאס: אני מציע שכבוד היושב-ראש יהיה בקשר ישיר עם מר לנקרי.
אבישי ברוורמן: קודם כול, אני שמח מאוד על הדיון הזה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לכל התושבים שהטריחו את עצמם ובאו, אני מודה כמובן לחברי הכנסת ולחבר הכנסת גטאס שהעלה את הנושא הזה בדחיפות לדיון מהיר, ואני מודה לכל נציגי הממשלה.
אבישי ברוורמן: אני לא מסכם את הדיון.
אבישי ברוורמן: החלטתי, לאור רוח הדברים, להגיע אישית לעכו במהירות ולשבת ביחד עם ראש העירייה, עם נציגי רשות מקרקעי ישראל, עם החברה לפיתוח עכו העתיקה ונציגי התושבים.
אבישי ברוורמן: אני פונה פה לכולם לעמוד בלב פתוח ובחוכמת הלב.
אבישי ברוורמן: יחד נשים קץ להתעלמות מנציגי התושבים בעכו העתיקה, כפי שהוצג בדיון, ובשיתוף עם נציגי התושבים נמצא פתרון איך לקדם את הפרויקט הזה.
אבישי ברוורמן: כפי שאמרת, מר חאג', שגם התושבים ייצאו נשכרים.
אבישי ברוורמן: אני בטוח שאפשר לסיים את זה ולעשות את זה.
אבישי ברוורמן: במקביל אני דורש, ופה אני פונה לרשויות, דודו הררי, אני מסתכל אליך אבל אני מסתכל על כל האנשים שמסביבך, לחזק בדחיפות את המבנה המתמוטט של הח'אן ולהסיר את הצווים שהכריזו על המבנה כמבנה מסוכן.
אבישי ברוורמן: המפקח על הבנקים, מר דודו זקן, חברי הכנסת המכובדים, צוות הניהול של הוועדה, אורחים, אנחנו מעלים היום על הפרק תחילת דיון בנושא מאוד מאוד חשוב שכבר במושב הקודם התחלנו דיון ראשוני בנושא, אדוני המפקח, לגבי תעודת הזהות הבנקאית.
אבישי ברוורמן: אומר כאן בתחילה את הדרך שאני רואה ואני חושב שנצטרך לתפור פה ביחד.
אבישי ברוורמן: המפקח יעשה את שלו, אנחנו נעשה את שלנו, אבל בסופו של דבר צריך לעשות פה איזה מכלול שהציבור במדינת ישראל ייצא נשכר מהתקנות, החוקים, כל הדברים שיש על הפרק.
אבישי ברוורמן: ואני רוצה להסביר.
אבישי ברוורמן: ברור לכולנו שיש היגיון רב בהצעה של המפקח על הבנקים שתהיה תעודת זהות בנקאית עם דרוג אשראי לפרטים, כדי שלא ירגישו שהם תקועים אצל בנק א' מלעבור לבנק ב'.
אבישי ברוורמן: הלא חלק מהבעיה של התחרות בין הבנקים נובעת מהעובדה שקשה מאוד, יש חסמים רבים, לעבור מבנק לבנק.
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שבמקומות אחרים הנקודה של תעודת זיהוי, כולל דרוג האשראי, זהו הכלי שבאמצעותו יש את הניידות מבנק לבנק.
אבישי ברוורמן: מצד שני, ישנה נקודה שאם המפקח שיכול להעביר את התקנות האלה יעביר את התקנות האלה, השאלה מה יקרה בשיווי המשקל החדש שייווצר.
אבישי ברוורמן: כבר היום, ויושב פה רן מלמד, ישנן אוכלוסיות חלשות של משקי הבית, גופים ועסקים קטנים, שבכלל מודרים ממערכת האשראי.
אבישי ברוורמן: וכמובן שגם בתהליך הזה בעיית ההדרה שלהם עוד תוחמר, וייתכן גם שהמחיר בשיווי משקל החדש של שערי הריבית לכניסה שיוטלו עליהם יהיו גבוהים יותר.
אבישי ברוורמן: ולכן אני כבר אומר את זה בצורה מאוד ברורה, שוועדת הכלכלה, את הגיבוי הציבורי ואת הכוח שנתן לה המחוקק, תַתלה את תעודת הזיהוי הבנקאית על-פי נוהל בנקאי שאת הטיוטה שלו פרסם המפקח על הבנקים, אנחנו נדבר על - - - של השינוי.
אבישי ברוורמן: היא תתנה את זה בקרן של הבנקים שתוקם בחוק לסיוע אוכלוסיות חלשות, אני אקדם את הנושאים האלה.
אבישי ברוורמן: וכן דבר שני, שזה ברור גם למפקח על הבנקים, בהבטחת ההגנה על הפרטיות של כלל לקוחות הבנקים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, יש פה שלושה נושאים.
אבישי ברוורמן: דבר אחד, להגביר את הניידות בין הבנקים וליצור תחרות באמצעות היוזמה הברוכה של המפקח על הבנקים לגבי תעודת זיהוי עם דירוג אשראי.
אבישי ברוורמן: מצד שני, בהזדמנות זאת לפתוח את אותה קרן לאוכלוסיות חלשות.
אבישי ברוורמן: ואני התחלתי כבר אישית במגעים עם מנהיגות הבנקים, ואני חושב שצריך לעשות את זה בחקיקה מהירה כדי שזה יתקיים.
אבישי ברוורמן: והדבר השלישי, לגבי כל נושא הפרטיות שהוא כמובן גם בעייתי.
אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים לזכור, אני לא יודע אם פרופ' גיל נמצא פה - - -
<עמירם גיל: עורך-דין גיל.
אבישי ברוורמן: עורך-דין גיל.
אבישי ברוורמן: טוב, אני כבר עשיתי אותך פרופ'.
<עמירם גיל: לגמרי.
<עמירם גיל: תודה.
אבישי ברוורמן: גם לגבי מה שקרה לגבי שיווי המשקל.
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שבארצות-הברית, אתה גם התבטאת בנושאים האלה, מה קרה בארצות-הברית, גם בזמן המשבר, השימוש הלא נכון, הפגיעה באוכלוסיות.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לוודא במידת האפשר בעולם של 1984 של ג'ורג' אורוול, מי שקרא פעם ספרים יודע שהוא כבר קרה מזמן, שכל אחד יודע כבר כל דבר, אבל במסגרת אי-הפרטיות של המאה ה-21, אדוני המפקח, אנחנו נרצה כאן לוודא במסגרת דיונים, עורך-דין בנדלר, המשנה ליועץ המשפטי, היו פה עשרות דיונים בוועדות בעבר, איך להגן על הצרכן ולשמור על הפרטיות שלו.
אבישי ברוורמן: ולכן אנחנו מאוד פתוחים לנקודה של תעודת זיהוי עם דירוג אשראי, אבל היא תהיה חייבת בסופו של דבר כלפי הציבור, גם ליצור את הקרן לאוכלוסיות החלשות, שזה במגרש שלנו, לא שלך, אבל עם התיקונים המתאימים לגבי הגנת הפרטיות.
אבישי ברוורמן: אדוני המפקח, אני נותן לך לפתוח, בבקשה.
<דוד זקן: תודה רבה.
<דוד זקן: תודה ליו"ר הוועדה.
<דוד זקן: בפתח הדברים, לפני שאני אסקור את המהלך של משלוח דוח תקופתי אחיד וברור לכל לקוח, מה שמכונה תעודת זהות בנקאית, אני אדגיש שאנחנו באמצעו של תהליך.
<דוד זקן: אני מצטרף לדברים שאמר יו"ר הוועדה, אנחנו מודעים להשלכות השונות שעלולות להיות משימוש לרעה במידע, ואנחנו מתכוונים גם לקדם צעדים משלימים למהלך הזה, כפי שאני אפרט בהמשך.
<דוד זקן: בין היתר אנחנו מקיימים דיונים ונמשיך לקיים דיונים עם גורמים שונים, לרבות גם הדיון הזה בוועדת הכלכלה.
<דוד זקן: אני אתחיל עם איזושהי סקירה, סקירה קצרה, מצגת מאוד קצרה, לגבי הרקע.
<דוד זקן: הרקע הוא אחת ההמלצות בצוות להגברת התחרותיות, כשהמטרה היא להגביר את התחרות - - -
אבישי ברוורמן: אתה רוצה להשתמש במצגת?
<דוד זקן: אני משתמש במצגת.
אבישי ברוורמן: אז אני מציע שאם אפשר, את האורות קצת לעמעם, כי קשה לראות.
<דוד זקן: הצוות המליץ על מספר אמצעים ומהלכים שהמטרה שלהם להגביר את התחרותיות על שירותים בנקאיים, בעיקר של משקי בית ועסקים קטנים, ואנחנו פועלים, כפי שאתם רואים, בעקביות ליישום ההמלצות בדוח שנדון פה בוועדה.
<דוד זקן: למעשה ההמלצות היו בשלושה מישורים, ותעודת הזהות הבנקאית נוגעת לשניים מהם.
<דוד זקן: מישור אחד הוא להגדיל את מספר השחקנים בתוך המערכת ומחוצה לה, ותעודת הזהות הבנקאית מסייעת לזה.
<דוד זקן: המישור השני הוא להגביר את התחרות בין השחקנים הקיימים באמצעות צמצום פערי המידע והסרת חסמי המעבר.
<דוד זקן: וזה מהלך מובהק לצמצום אותם פערי המידע.
<דוד זקן: וגם צעדים משלימים, לרבות פיקוח על העמלות.
<דוד זקן: אז מה זה תעודת זהות בנקאית?
<דוד זקן: אני אגיד עוד פעם, אנחנו נתפסים לשם תעודת זהות אולי, אבל המשמעות היא - -
אבישי ברוורמן: תסביר, כי באמת עכשיו - - -
<דוד זקן: בדיוק.
<דוד זקן: - - המשמעות היא שיהיה דוח תקופתי שהבנק ישלח ללקוח.
<דוד זקן: היום הלקוחות, ואני מניח שכל אחד מאתנו, מקבל – אני לא רוצה להגיד מבול, אבל מקבל כמות רבה של מכתבים, חלק הוא יודע מה לעשות איתם, חלק הוא לא יודע מה לעשות איתם.
<דוד זקן: לא פשוט לטפל בכולם.
<דוד זקן: המטרה היא שיהיה דוח אחד שנתי מרוכז שנותן ללקוח תמונה: מה הנכסים שלו, מה ההתחייבויות שלו – שורה אחת, כמו מאזן שיש לכל פירמה – מה ההכנסות שלו ומה ההוצאות שלו.
<דוד זקן: מה זאת אומרת הכנסות והוצאות?
<דוד זקן: כמה הוא שילם ריבית על עו"ש, כמה הוא שילם ריבית על אשראי, כמה הוא שילם עמלה ועל איזה שירות הוא שילם את העמלה.
<דוד זקן: וכמובן כמה הוא קיבל הכנסות ריבית מפיקדונות.
<דוד זקן: והחלק השלישי זה מה דירוג האשראי שניתן לו בבנק.
<דוד זקן: הדוח יימסר אך ורק ללקוח.
<דוד זקן: ואני אדגיש בצעדים המשלימים איך בכוונתנו לעשות את זה.
<דוד זקן: והוא יוצג בצורה שהיא אחידה, קלה להשוואה, תהיה אפשרות מאוד ברורה לדעת מה הלקוח משלם ועל מה הוא משלם.
<דוד זקן: למעשה אין פה חידוש.
<דוד זקן: המידע הזה קיים אצל הבנק, המידע הזה קיים אצל הבנקאי.
<דוד זקן: תחשבו שיושב הלקוח מול הבנקאי, המסך הזה קיים אצל הבנק.
<דוד זקן: מה שאנחנו בסך הכול אומרים: בואו נסובב את המסך, שהלקוח יראה את המידע שיש עליו.
<דוד זקן: המידע הזה כבר קיים, המידע הזה קיים עליו, ולשיטתנו ולהבנתנו המידע בראש ובראשונה הוא מידע של הלקוח.
עיסאווי פריג': מה זה שונה מהמצב הקיים?
עיסאווי פריג': דוח יתרות מרוכז אתה אומר.
<דוד זקן: יש לו שלושה דברים.
<דוד זקן: יש שינוי, השינוי הוא שהדוח הזה מרכז את המידע בצורה ברורה, בצורה אחידה לכולם.
<דוד זקן: היום אתה עושה פעולה מסוימת, אתה מקבל: קנית נייר ערך כזה, עלה לך ככה וככה, ואתה מקבל מכתב.
<דוד זקן: כל אחד יסתכל במכתבים שהוא מקבל.
אבישי ברוורמן: מרוב מידע אתה מאבד את הרגליים.
אבישי ברוורמן: פה יהיה דבר מאוד פשוט – אחת, שתיים, שלוש.
עיסאווי פריג': אבל יש לו אותו היום?
עיסאווי פריג': יש לו אותו.
עיסאווי פריג': אני רק מרכז אותו בדוח.
<קריאה: לא, אבל דירוג האשראי אין.
<דוד זקן: הוא קיים בבנק.
<דוד זקן: ללקוח אין אותו.
<דוד זקן: לבנק יש אותו, ללקוח אין.
<רן מלמד: אתה יכול למצוא את הנתונים באתרים של כל אחד מהבנקים.
<רן מלמד: אתה פשוט מנגיש את זה קצת יותר יפה, זה הכול.
<אתי בנדלר: לא לא, גם דירוג האשראי.
<רן מלמד: דרוג האשראי הוא משהו אחר, הוא בעיה בפני עצמה.
אבישי ברוורמן: אני רק מבקש, אנחנו ניתן למפקח להציג בקצרה את הדברים, אנחנו נפתח לדיון, לכל אחד יהיה זכות דיבור.
אבישי ברוורמן: אדוני המפקח, בבקשה.
<דוד זקן: קשה אולי לראות.
אבישי ברוורמן: זה קשה מאוד.
<דוד זקן: קשה מאוד לראות, אבל זו דוגמה ויזואלית, ואנחנו מדברים על טיוטה, יכול להיות שייכנס עוד מידע.
אבישי ברוורמן: אפשר להגדיל את זה באיזושהי צורה?
<דוד זקן: אני יכול להגיד.
<דוד זקן: חלק א' כולל איזשהו חלק כללי, כולל מידע כללי על החשבון.
<דוד זקן: חלק ב' הוא יתרות של נכסים והתחייבויות, פיקדונות, אשראי, ניירות ערך.
<דוד זקן: חלק ג' זה נושא של הפעולות בחשבון וכמה שילמנו על אשראי, כמה קיבלנו על פיקדונות.
<דוד זקן: החלק הרביעי מדבר על תשלומי עמלות.
<דוד זקן: ויש חלק של נתונים נוספים.
<דוד זקן: ויש גם חלק של דרוג האשראי – מה דרוג האשראי בבנק, ואני אתייחס אליו, ומה סקלת הדירוג בבנק.
<דוד זקן: המטרה של תעודת הזהות הבנקאית למעשה להגביר את השקיפות ללקוח, הוא יוכל לעשות בו שימוש ולהרחיב את היצע האשראי.
<דוד זקן: למעשה אנחנו חושבים שהמהלך הזה יגדיל את העוגה, יגדיל את העוגה של היצע האשראי, וכפועל יוצא את השליטה על מחיר - - -
אבישי ברוורמן: תסביר מדוע הוא יגדיל את היצע האשראי.
<דוד זקן: הוא יגדיל את היצע האשראי, ופה זה בנקודה השנייה, הוא מגדיל את היצע האשראי, כי אנחנו מאמינים שהתחרות תגבר בתוך המערכת הבנקאית, בין בנקים קטנים לבין בנקים גדולים.
מיכל רוזין: בזכות זה שהלקוח מקבל את הנתונים?
מיכל רוזין: הרי הבעיה היא שהם לא יכולים להעביר ביניהם נתונים.
<דוד זקן: בזכות זה שהלקוח מקבל את הנתונים והלקוח יכול לעשות בזה שימוש.
<דוד זקן: הלקוח יכול ללכת לבנק.
אבישי ברוורמן: תן דוגמה, פה הציבור צופה.
<דוד זקן: היום לקוח רוצה לעבור מבנק לבנק.
<דוד זקן: הבנק החדש לא מכיר אותו, אין לו מידע כלפיו.
מיכל רוזין: ולכן - - -
<דוד זקן: ולכן הוא מתמחר אותו בהתאם.
<דוד זקן: עכשיו תהיה לו תעודה מסוימת.
<דוד זקן: יהיה לו לא תעודה – עזבו, יהיה לו את הדוח התקופתי ובדוח התקופתי הזה בנק יוכל לעשות שימוש.
<דוד זקן: קל וחומר בנקים פוטנציאליים, אם אנחנו מדברים על בנק אינטרנטי, אם אנחנו מדברים על בנק חברתי, אגודת אשראי.
<דוד זקן: זה חיוני כדי שהם יקומו.
<דוד זקן: להם בהתחלה לא יהיה מידע על הלקוחות, אין להם שום לקוח.
מיכל רוזין: זו אחת הבעיות הקשות שלהם.
<דוד זקן: וזאת אחת הבעיות.
<דוד זקן: אז אם אנחנו מדברים על איך אנחנו מרחיבים את היצע האשראי ואיך אנחנו מגדילים את התחרות, זה הכלי.
<דוד זקן: דרך אגב, למעשה אנחנו עושים פה חצי צעד, בוא נשים את הדברים על השולחן.
<דוד זקן: הצעד האמיתי הוא להקים Credit bureau במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: רגע, תסביר.
עיסאווי פריג': תדגים את זה, איך אמר היושב-ראש, זה מאוד חשוב.
אבישי ברוורמן: דודו, חוץ מהציבור הגדול והנורא שיושב פה וכל אחד מבין, יש הרבה צופים שלא מבינים.
אבישי ברוורמן: תסביר מה זה Credit bureau.
<דוד זקן: Credit bureau בפשטות זה סוכנות לדרוג אשראי, מדרגת את האשראי באופן אובייקטיבי.
אבישי ברוורמן: והיא כפופה למי?
<דוד זקן: יש מקומות בעולם שהיא כפופה לאיזושהי רשות ממשלתית, יש מקומות בעולם שהיא פרטית.
<דוד זקן: יש מודלים שונים, נחשפנו למודלים, אנחנו אחת המדינות הבודדות, במערביות אני חושב היחידה, אני לא רוצה להתחייב פה, אבל אנחנו אחת המדינות - - -
אבישי ברוורמן: מדוע שלא נקדם את הנושא הזה?
<דוד זקן: ההמלצה שלנו היא גם לקדם את זה, ואנחנו מקדמים את זה ביחד עם משרד המשפטים.
<דוד זקן: זה לא פשוט, זה מהלך יותר כבד.
אבישי ברוורמן: כל הדברים לא פשוטים.
אבישי ברוורמן: אבל רק אני רוצה להבין: זה צעד ראשון, הנושא של דרוג האשראי, כדי להגביר את ניידות הלקוחות בין הבנקים.
אבישי ברוורמן: במקביל אתם עובדים, ותדווחו לנו, על הקמת Credit bureau בישראל.
מיכל רוזין: זה מה שיפתח באמת את התחרותיות ואת המעבר בין הבנקים.
<דוד זקן: אנחנו על אותה - - -
באסל גטאס: ולא רק את זה, זה ישפר את כל המערכת הבנקאית.
באסל גטאס: רק, כבוד היושב-ראש, ברשות הפלסטינית יש Credit bureau .
<דוד זקן: הזכרנו את זה - - -
באסל גטאס: ושמה ירד ה"דיפולט" בהלוואות וב-bad credits מה שנקרא, ירד לרמה עולמית של - - -
עיסאווי פריג': אבל היא לא דוגמה להיצע אשראי.
אבישי ברוורמן: אנחנו כאן נעזוב את הדיון.
אבישי ברוורמן: אנחנו נוסיף את זה, אני בטוח שנשיא צרפת היום יוסיף גם את הנושא הזה לדיונים שלו.
אבישי ברוורמן: בבקשה, דודו, תמשיך.
<דוד זקן: היתרונות של דוח תקופתי, מבחינת איך שאנחנו רואים את היתרונות: שיפור היכולת של המעקב והבקרה אחר חשבון הבנק, אפילו בקרה על ההתנהלות הפיננסית.
<דוד זקן: בן-אדם, הוא צריך לדעת מה הוא צורך – הוא צורך אשראי, הוא צורך פיקדונות.
<דוד זקן: כמה הוא צורך?
<דוד זקן: אולי שווה לו לפרוע אשראי בפיקדון שיש לו כי הוא מקבל ריבית נמוכה על הפיקדון ומשלם ריבית גבוהה על האשראי?
<דוד זקן: כל הדברים האלו יהיו לשימושו של הלקוח.
<דוד זקן: וכמובן היכולת שלו להשוות בין מוצרים.
<דוד זקן: ולשאלתך, לשפר את תנאי האשראי שלו.
<דוד זקן: יהיה לו עוד כלי לשפר את תנאי האשראי.
<דוד זקן: מה אנחנו לומדים בעולם?
<דוד זקן: בניסיון שלנו בעולם, ודיברנו על הנושא של Credit bureau, מהניסיון הבין-לאומי עולה - - -
אבישי ברוורמן: עברי, דבר עברית.
<דוד זקן: לשכת אשראי.
אבישי ברוורמן: לשכות אשראי.
<דוד זקן: לשכות אשראי.
<דוד זקן: מהניסיון הבין-לאומי עולה שדירוג אשראי מצמצם את האפשרות שמאפיינים לא רלוונטיים, למשל מגזר, דת, אוכלוסייה מסוימת או העדפה אישית ישפיעו על הדירוג.
<דוד זקן: דיברת על אוכלוסיות ממודרות או על הדרת אשראי, זה בדיוק הפוך מהדרת אשראי.
<דוד זקן: בכל אוכלוסייה יש כנראה לווים טובים ויש לווים פחות טובים.
<דוד זקן: המטרה של דירוג אשראי היא לעשות הבחנה בין הלווים הטובים, אלה שיש להם מוסר תשלומים טוב או יכולת החזר, לבין הלווים הפחות טובים.
אבישי ברוורמן: אני רק אומר:
אבישי ברוורמן: המושג הזה של "לקוחות טובים" באמת מבחינת הבנק זה לקוחות טובים, אלה שיכולים לשלם.
אבישי ברוורמן: יש חלק מהאנשים שכמו שאמרנו הם לקוחות לא טובים, בגלל לא רק שמר גורלם אלא שבמשחק שאנחנו משחקים בו, במשחק של התחרות והקפיטליזם שאנחנו חיים בו וכו', חלק מהאוכלוסיות הן מודרות וכמו שאמרתי הם אנשים טובים, הם רק אנשים טובים שלא נכנסים למשחק.
אבישי ברוורמן: ולכן חלק מהדברים ציינתי עוד, אנחנו ניכנס לנושא הזה יותר מאוחר.
<דוד זקן: אנחנו מאמינים שהדירוג אשראי יעזור להם להיכנס למשחק ויעזור להם לבנות היסטוריית אשראי טובה, לבנות את היסטוריית האשראי.
אבישי ברוורמן: אתה תצטרך להסביר את זה יותר מאוחר ואנחנו נפתח את זה לדיון.
<דוד זקן: מאה אחוז.
אבישי ברוורמן: לסיכום, כן.
<דוד זקן: עוד שקף אחד יש לי לסיכום.
<דוד זקן: אבל מה עוד הניסיון הבין-לאומי מראה?
<דוד זקן: שככל שמדיניות שיתוף המידע פתוחה ורחבה יותר, החשש מאי מתן אשראי קטן יותר והתנאים של האשראי טובים יותר.
<דוד זקן: צעדים משלימים, דיברתי על צעדים משלימים.
<דוד זקן: על איזה צעדים משלימים אנחנו מתכוונים?
<דוד זקן: קודם כול, הגנה על פרטיות, תיקוני חקיקה שיבטיחו הגנה על הלקוח, על המידע.
<דוד זקן: אם אנחנו מדברים, אני אהיה יותר ספציפי, הגדרה ברורה של מי שיוכל להשתמש במידע ולאיזה מטרה הוא יכול להשתמש במידע, סודיות המידע, איסור העברתו לגורם שלישי, קביעת סנקציות, אבל זה בדיון עם משרד המשפטים.
אבישי ברוורמן: זה יהיה יותר רציני בסנקציות מאשר לגבי זמרים, כן?
<דוד זקן: אני לא - - -
אבישי ברוורמן: סליחה, רק לא יכולתי - - -
<דוד זקן: וקביעת סנקציות ודרך אכיפה לשימוש לרעה במידע; תיקון הלוואות חוץ בנקאיות, הזכרנו את זה גם באחת ההמלצות בדוח של הצוות – לתקן את המנגנון של קביעת הריבית שיבטיח תקרה נורמטיבית גם במצבים בהם הריבית מאוד נמוכה וגם במצבים בהם הריבית מאוד גבוהה; החלת תקרת הריבית על הבנקים; ולהגדיר מתן אשראי בריבית נשך כעבירה פלילית.
<דוד זקן: אז זה נושא של תיקוני חקיקה.
<דוד זקן: במקביל הפיקוח על הבנקים מתכוון להכין מדריך צרכני שבעזרתו הלקוח, הציבור, יוכל לעשות שימוש טוב יותר באותו דוח תקופתי, באותה תעודת זהות בנקאית.
<דוד זקן: וכן להגביר את הפיקוח והבקרה אחר תהליכי הדירוג בבנקים.
<דוד זקן: למה אני מתכוון?
<דוד זקן: גם היום הנושא הזה כבר מוסדר בהוראות הפיקוח, הבנקים מחויבים לטייב את הנתונים במערכת, לתקף את המודלים ולשנות את הדירוג ככל שנכנס מידע חדש.
<דוד זקן: ופה זה חשוב, כי אנחנו מדברים היום כביכול שאין מידע אבל זה לא נכון, כל אחד יכול לדעת היום אם יש חשבון מוגבל, ובמקרים מסוימים גם לקוח מוגבל.
<דוד זקן: המידע הזה קיים אבל קיים בחוץ רק מידע שלילי.
<דוד זקן: ובמידע הזה עושים גם שימוש שלוש שנים אחורה.
<דוד זקן: אם מדברים על אפשרות לתקן, זאת האפשרות לתקן, כי המודל הזה דינאמי, הוא מודל סטטיסטי והוא מתחדש.
<דוד זקן: משפט אחד לסיכום.
<דוד זקן: אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה לשקיפות במידע ולהסיר את חסמי המעבר לצורך הגברת התחרות על שירותי הבנקאות למשקי בית ועסקים קטנים.
<דוד זקן: זה המהלך הגדול.
<דוד זקן: ואנחנו גם מודעים לצורך לטפל בהשלכות של שימוש לרעה במידע ולקדם חקיקה מתאימה.
<דוד זקן: ואני שמח על כל שיתוף פעולה שנקבל מוועדת הכלכלה בנושא.
אבישי ברוורמן: לפני שאני פותח את הדיון אני רק רוצה שתי הבהרות ממך.
אבישי ברוורמן: קודם כול, מה זה שימוש לרעה, רק אם תוכל להסביר לנו, שנבין את הגוונים של האפור בשחור.
<דוד זקן: אני אגיד בדוגמאות שנתנו לי, הרי אנחנו מדברים עם גורמים שאומרים לנו: יעשו שימוש לרעה.
<דוד זקן: איזה שימוש לרעה?
<דוד זקן: אני אתן את שתי הדוגמאות שנתנו לי, כמו ששמעתי אותן ככה אני אומר אותן.
אבישי ברוורמן: טוב מאוד, בלי שינוי.
<דוד זקן: אדם רוצה להשכיר את דירתו, ידרוש את תעודת הזהות הבנקאית.
<דוד זקן: אדם רוצה להשיא את בתו, ידרוש את תעודת הזהות הבנקאית.
<דוד זקן: כל אחד עכשיו יעשה את השימוש.
<לאה ורון: כתב מכין כתבת צבע על מאן דהו, ידרוש את תעודת הזהות הבנקאית.
<דוד זקן: ממי?
<דוד זקן: ממאן דהו?
<דוד זקן: התעודה היא אצל מאן דהו, היא לא אצל מישהו אחר.
<לאה ורון: אולי גם ייכנס לתוך המאגרים.
<דוד זקן: לא, אין פה הקמת מאגר אחיד.
עיסאווי פריג': על-פי שמה היא תהיה בכרטיס מגנטי, אני מבין.
<דוד זקן: לא לא לא.
באסל גטאס: אפשר שאלה?
אבישי ברוורמן: רק שאלה, כי אני רוצה לפתוח.
באסל גטאס: צורת דירוג האשראי – אין פה סמכות מקצועית אחת שתעשה את זה.
באסל גטאס: אם אתה בבנק מסוים, הוא ידרג אותך, אתה הולך לעוד בנק, הוא יסתמך על הדירוג שעשה בנק א'.
<דוד זקן: המודלים בבנקים השונים הם שונים, אבל הם יצטרכו לעבור תיקוף.
<דוד זקן: אין מודל מנצח לדירוג אשראי.
<דוד זקן: גם אם תהיה Credit bureau זה לא אומר שמודל הדירוג שלה הוא הכי נכון בעולם.
באסל גטאס: אבל יש אחידות.
<דוד זקן: אני מודע לזה שיש אחידות.
<דוד זקן: מה שחשוב זה לא הציון שלו, זה הציון היחסי שלו.
<דוד זקן: ולכן גם אנחנו מפרטים את סקלת הדירוג.
<דוד זקן: אם אתה לווה טוב לצורך העניין בבנק מסוים אז הדירוג שלך הוא גבוה.
<דוד זקן: ואנחנו ראינו את ההתפלגות של הדירוגים.
<דוד זקן: רוב הלווים הם בדירוג גבוה, הם לא בדירוג נמוך.
אבישי ברוורמן: יש לי שאלה, אדוני המפקח.
אבישי ברוורמן: הלא בסופו של דבר יש פה איזה מספר שהוא דירוג, שמעניין אותי במקומות אחרים, כי אמרת: יש לשכת אשראי, Credit bureau, שבעצם נותנת דירוג אחד.
אבישי ברוורמן: אז קודם כול השאלה היא אם פה בתעודות הזהות כל בנק ינפיק מספר אחר, וברגע שכל בנק מנפיק מספר אחר זאת בעיית האחידות.
אבישי ברוורמן: ישנה שאלה גם של מה הקריטריונים שבאמצעותם נקבע הדירוג הזה.