GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
- אור: "יבוא" – הבאה או גרם הבאה של רכב או של מוצר תעבורה לישראל בים, ביבשה או באוויר; "יבואן רכב זעיר" – איתי, פה הערת הערה.
- אור: האם להקריא כמו שזה?
אבישי ברוורמן: תקריאי כמו שזה ותעשי את התיקון שעורך-דין עצמון הציע, שמקובל עליכם.
- אור: אנשים לא מחזיקים את הנוסח המתוקן, אבל אני אגיד מה היה בשיחה מוקדמת שלנו עם היועץ המשפטי לוועדה.
- אור: אני אגיד מה אומר התיקון כי זה נכון לשלוש ההגדרות הבאות.
- אור: אנחנו הגדרנו "יבואן זעיר", "יבואן ישיר" ו"יבואן עקיף" לפי הרישיון שניתן לו.
- אור: אחת מההערות שקיבלנו מהיועץ המשפטי לוועדה זה לתת עוד תוכן שיעשה את ההבחנה בין שלושת סוגי היבואנים.
- אור: ההבדל המרכזי בין שלושת היבואנים הוא עם מי הם קשורים בהסכם בחוץ-לארץ.
- אור: היבואן הזעיר הוא מי שהתקשר עם כל גורם; היבואן הישיר הוא מי שהתקשר עם היצרן; ויש לנו עוד יבואן, יבואן עקיף, הוא מי שהתקשר עם סוכן מורשה, ולכן הוספנו את האלמנט הזה בכל אחת מההגדרות.
<איתי עצמון: תוכלי לחזור כדי שכולם ישמעו?
מיכל רוזין: מה זה עקיף?
- אור: אחד שקשור עם סוכן מורשה.
- אור: למעשה, היבואן מוגדר על-פי ההתקשרות שלו עם הגורם בחוץ-לארץ.
אבישי ברוורמן: תני לנו את הדוגמה בצורה שנבין את העניין הזה.
- אור: " "יבואן רכב זעיר" – אני מקריאה את זה מתוקן – "מי שהתקשר בהסכם בכתב למכירת רכב עם כל אדם במדינת חוץ שניתן לו רישיון לפי סעיף 38; "יבואן רכב ישיר" – מי שהתקשר בהסכם בכתב למכירת רכב עם יצרן רכב במדינת חוץ וניתן לו רישיון לפי סעיף 35;"
<לאה ורון: האם אי-אפשר לקבל את ההגדרות האלה מודפסות כך שניתן אותן לחברי הכנסת?
- אור: אפשר.
- אור: אלה דברים שעשינו ברגע האחרון ולכן לא רצינו להטעות ולבלבל.
<לאה ורון: תני לנו עכשיו בבקשה, אנחנו נצלם ונשים את זה מול עיניהם של חברי הכנסת כך שכאשר הם מצביעים, שיידעו על מה הם מצביעים.
מיכל רוזין: ותמשיכי כי לא הגעת לשאלה, לעקיף.
- אור: אני אגיד את זה בהגדרה.
- אור: אני אקריא עוד שתי הגדרות ואז אסביר.
- אור: " "יבואן רכב מסחרי" – כל אחד מאלה: (1) יבואן רכב זעיר; (2) יבואן רכב ישיר; (3) יבואן רכב עקיף; "יבואן רכב עקיף" – מי שהתקשר בהסכם בכתב למכירת רכב עם סוכן מורשה וניתן לו רישיון לפי סעיף 36;"
מיכל רוזין: עדיין לא הבנו.
אבישי ברוורמן: תסבירי לנו.
- אור: יבואן הוא מי שעוסק ביבוא רכב ממדינת חוץ.
- אור: אנחנו חילקנו פה שלושה סוגי יבואנים.
- אור: היבואן הראשון הוא היבואן הישיר – זה גם מצב משפטי שקיים היום לפי צווי הפיקוח – הוא קשור בהסכם ליבוא רכב עם היצרן בחוץ-לארץ.
אבישי ברוורמן: זה ישיר.
מיכל רוזין: הזעיר, סוכן מורשה.
- אור: לא.
אבישי ברוורמן: העקיף.
אבישי ברוורמן: אחד מסביר.
- אור: אני אסביר את המסגרת ואחר כך הסבר מקצועי.
- אור: רק את העיקרון, ואז תקבלי הסבר מפורט יותר.
אבישי ברוורמן: אבנר, תיתן דוגמה.
אבישי ברוורמן: אתה הולך למרצדס, סוכן ישיר.
<אבנר פלור: יבואן ישיר זה ישירות ליצרן – מרצדס, סובארו.
<אבנר פלור: יבואן עקיף זה שהיצרנים, יש להם סוכנים מורשים במדינות מסוימות, ואני מתקשר עם אותו סוכן.
<אבנר פלור: יבואן זעיר זה שאני רוכש רכב מכל אחד במדינת חוץ, מבחינת ההגדרה שנמצאת בחוק.
מיכל רוזין: יש דבר כזה במדינת ישראל?
<עוזי יצחקי: זה חדש.
<אבנר פלור: עדיין לא.
<אבנר פלור: יבואן זעיר – מבחינת ההגדרה, ניכנס יותר לעומק בחוק ונבין גם את התנאים והדרישות - בעצם הוא מורשה להביא עד 20 כלי רכב בשנה.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוד נבדוק, אנחנו רק בשלב ההגדרות.
אבישי ברוורמן: אני אשאל עוד מעט כמה יבואנים זעירים - מה שחברת הכנסת רוזין וחברי כנסת אמרו – יש בארץ.
<עוזי יצחקי: עדיין אין.
אבישי ברוורמן: האם הדבר הזה יביא ליבואנים זעירים, מה הבעיה שרשות המסים מזהירה אותנו שפה יכול לקרות, חס וחלילה, כי בישראל כמובן כמו שאמרתי, הציבור זה רק צדיקים, אין בינוניים ואין רשעים.
אבישי ברוורמן: שלא יקרה מצב שמישהו לוקח בתור ומביא כל מיני אנשים שמקבלים גמ"חים וכולם פתאום עושים יבוא פרטי ומסדרים את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: לכן, יש פה בעיות אבל אנחנו נדון בהן בשיחה עצמה.
אבישי ברוורמן: כרגע אנחנו אך ורק בשלב ההגדרות.
אבישי ברוורמן: הערה, עורך-דין עצמון.
<איתי עצמון: יש לי הערה או שאלה לגבי הגדרת יבוא.
<איתי עצמון: "יבוא", לפי ההגדרה המוצעת – הבאה או גרם הבאה של רכב.
<איתי עצמון: מכיוון שההגדרה הזאת קובעת בעצם את גדר הרישוי כי ייבוא טעון רישוי, רציתי להבין מה זה גרם הבאה.
<איתי עצמון: מי בעצם יצטרך לקבל רישיון?
מיכל רוזין: אני אוסיף שאלה.
מיכל רוזין: בעצם מדובר פה לא רק על רכבים חדשים, גם רכבים משומשים.
<אבנר פלור: לגבי יבואן זעיר.
<אבנר פלור: עד שנה.
אבישי ברוורמן: זה נושא מהותי אבל אנחנו רק בשלב ההגדרות.
<אבנר פלור: נדבר עליו בחוק עצמו.
- אור: זה מהותי.
- אור: בפרק שיעסוק ברישוי היבואנים הזעירים ניכנס גם לתנאים.
- אור: לשאלתך.
- אור: נושא הגדרת יבוא, למעשה אנחנו לקחנו הגדרה שהייתה אמורה להיות בחוק שבסוף לא נחקק, שיסדיר את היבוא והיצוא במדינת ישראל.
<יערה למברגר: במסגרת עבודה ממשלתית שמתנהלת כבר שנים רבות להחליף את פקודת היבוא והיצוא יש איזושהי עבודה, היא עוד לא הושלמה, על הצעת חוק יבוא-יצוא שאמורה להיות מודרנית יותר מאשר פקודה.
<יערה למברגר: יש עבודה שעוד לא הושלמה, אבל נעשתה בכל זאת הרבה עבודה, וחלק מהעניין, גובשו שם הגדרות.
<יערה למברגר: מדובר על הגדרות יותר מודרניות מאשר יש היום בפקודת יבוא-יצוא.
אבישי ברוורמן: תודה לאל שאנחנו לא פוסט מודרניים עדיין, זה מתחיל להיראות.
- אור: הסיבה המרכזית לגרם הבאה היא הגדרה של יבוא בפקודת הפרשנות, ורצינו ליצור אחידות.
מיכל רוזין: משרד המשפטים התאהב במילה "גרם".
מיכל רוזין: בכל חוק הוא מנסה להכניס "גרם".
<איתי עצמון: צריך להבין מה המילה הזאת אומרת.
- אור: אני מפנה את היועץ המשפטי להגדרת יבוא בפקודת הפרשנות, ולמעשה רצינו ליצור אחידות.
- אור: אני מקריאה מה היא אומרת.
<איתי עצמון: בפקודת הפרשנות או בחוק הפרשנות?
- אור: בפקודת הפרשנות.
- אור: " "יבוא" – הבאה או גרם הבאה לישראל בים, ביבשה ובאוויר;"
<איתי עצמון: אם תוכלו להסביר לוועדה, מעבר לכך שזה מופיע בפקודת הפרשנות, מה המשמעות המעשית – אנחנו ב-2013 בחוק מודרני – כדי שנבין מה זה אומר מכיוון שאני שוב אומר, ההגדרה הזאת מאוד מהותית כי היא קובעת בעצם מי יצטרך לקבל רישיון.
אבישי ברוורמן: אותי לא מעניין.
אבישי ברוורמן: תסבירו לנו בצורה פשוטה, עם דוגמה.
אבישי ברוורמן: לא רוצה את כל הפלפולים, האלף משפטים וה-process.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להבין מה זה אומר.
<יערה למברגר: זה נועד לסגור את הפינות של מי שמביא לארץ.
<יערה למברגר: מה זה "גרם הבאה" – גורם להביא, כמו גרם חוזה, אתה גורם למשהו לקרות.
<יערה למברגר: לא שאני מביאה, אני לא סוחבת בידיים שלי, אני גורמת לכך שזה יגיע לארץ.
<יערה למברגר: זה נועד לסגור את זה כדי שלא יהיו התחכמויות – לא, אני לא הבאתי לארץ.
אבישי ברוורמן: ההוא הביא, אני צלצלתי אליו.
<יערה למברגר: בדרך כלל זה די מקובל שמשתמשים בזה.
אבישי ברוורמן: מישהו צלצל, ואז ההוא הביא.
אבישי ברוורמן: הוא גַרם לו להביא, זאת אומרת הוא גרם.
<איתי עצמון: זה מספיק ברור מבחינתכם?
<יערה למברגר: בדקתי את זה אחר כך שוב.
<יערה למברגר: זה כן מקובל להשתמש עדיין בחקיקה מודרנית.
אבישי ברוורמן: חבר'ה, אני לא רוצה להלאות את כל הוועדה על זה.
<קריאה: הייתה הצבעה על זה?
אבישי ברוורמן: אני אצביע.
- אור: " "ייצור רכב או מוצר תעבורה" – ייצור, התקנה, הרכבה או חידוש של רכב או של מוצר תעבורה, לפי העניין, והרכבתו מחלקים או ממכללים, ביצוע שינוי בטיב, באיכות או בצורה של רכב או של מוצר תעבורה;"
<איתי עצמון: מה זה מכללים?
<אבנר פלור: אחרי הישיבה אתך לא אכפת לנו לבטל את זה.
אבישי ברוורמן: אין מכללים.
<קריאה: יש מכלולים.
<יעקב יהודה רודד: תיבת הילוכים זה מכלל.
<קריאה: בטח, כי זה אוסף של חלקים.
- אור: אנחנו רוצים לכלול הכול.
<אבנר פלור: "מערכות" אפשר לכתוב אולי.
<יעקב יהודה רודד: יהודה רודד, מנכ"ל איגוד יבואני הרכב.
<יעקב יהודה רודד: מכלל זה חלק שהוא מושלם אבל הוא חלק מחלק יותר גדול.
<יעקב יהודה רודד: לדוגמה, מנוע.
<יעקב יהודה רודד: מנוע מורכב מחלקים, הוא מכלל שהוא חלק מהרכב.
אבישי ברוורמן: אז לכן, צריך "מכלל".
אבישי ברוורמן: נשאיר "מכלל".
אבישי ברוורמן: פה המקצוענים חשובים לי.
<איתי עצמון: אנחנו נוסיף אולי הגדרה של מכלל?
- אור: לא יודעת אם יש הגדרה, זה מילוני.
- אור: "מכלל" זוהי מילה בעברית.
אבישי ברוורמן: חבר'ה, אני לא רוצה יותר מדי.
אבישי ברוורמן: די, אני אומר עוד פעם, זה בסוף ילך לבג"ץ על המכלל.
- אור: המטרה הייתה באמת לכלול את כל מוצרי התעבורה – חלקם בפני עצמם, חלקם כחלק.
אבישי ברוורמן: עורך-דין רוזין אומרת – מכלל בפנים – מקובל עלי.
<איתי עצמון: כתבתם כאן: "ביצוע שינוי בטיב, באיכות או בצורה של רכב או של מוצר תעבורה".
<איתי עצמון: זו הגדרה מאוד מאוד רחבה, בעצם כל שינוי שאני עושה בטיב, באיכות – אם למשל צובעים רכב, זה שינוי בטיב או באיכות?
<איתי עצמון: אני שואל, זאת שאלה יותר מקצועית.
<איתי עצמון: השאלה אם ההגדרה הזאת מספיק מדויקת.
<אבנר פלור: מבחינת צבע, נכון שזה לא שינוי בטיב, אבל אנחנו מציינים את זה ברישיון הרכב, וזוהי דוגמה למקרה שבאמת חשוב שיהיה במסגרת החוק.
אבישי ברוורמן: רבותי אנשי הצרכן ואנשי יבוא הרכב, זה מקובל עליכם?
מיכל רוזין: אבל היועץ המשפטי לא רגוע.
מיכל רוזין: אני רוצה להבין למה הוא לא רגוע.
<איתי עצמון: אני אסביר מה עומד מאחורי ההערה שלי.
<איתי עצמון: ייצור רכב זו פעולה שטעונה רישיון.
<איתי עצמון: כדי להבין לשם מה אני צריך להגיש בקשה לרישיון למשרד התחבורה אני הולך להגדרה הזאת, ואם אני רואה כאן "ביצוע שינוי בטיב, באיכות או בצורה של רכב", זה אומר שאני צריך לקבל רישיון.
<איתי עצמון: השאלה אם אני צריך לקבל רישיון על כל שינוי – קטן אפילו, לא משמעותי, לא מהותי.
אבישי ברוורמן: הולך לצבוע, אתה צריך להגיש רישיון?
אבישי ברוורמן: אבנר, יש לך תשובה?
<אבנר פלור: כל שינוי ברכב, יש לו גם היבט בטיחותי עקיף או ישיר.
<אבנר פלור: מה שאנחנו מכוונים פה, שכל שינוי כזה מחויב להיות או במפעל – נגיד מוסך – או במפעל לייצור רכב.
<אבנר פלור: כל שינוי שיש לו השלכה בטיחותית כזאת או אחרת, מחויב לכך.
אבישי ברוורמן: כל שינוי, יש לו השלכה בטיחותית.
<רון מוסקוביץ: זה גם אכיפתי, אגב.
<רון מוסקוביץ: לפעמים הזיהוי של רכב – פגע וברח.
אבישי ברוורמן: עורך-דין פרידמן, אתה עד היום עזרת.
אבישי ברוורמן: אתה יכול לעזור לנו פה קצת?
<זאב פרידמן: אני מסכים עם ההערה, אני רק חושב שהיא לא מספיקה.
<זאב פרידמן: צריך להוסיף להערה עוד תמיהה נוספת משום שההגדרה הזו של "ייצור רכב או מוצר תעבורה" בעצם משפיעה על ההגדרה של "שירות רכב", שכוללת בתוכה את הדבר הזה.
<זאב פרידמן: ולכן, למשל, תיקון של חלקים לא נכלל, ואז בעצם ניתן לתקן ללא רישוי.
<זאב פרידמן: ניתן לתקן מוצרי תעבורה.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, לא כל מנוע, לא כל תיבת הילוכים, אבל להוציא חלק מהקרבורטור אפשר לעשות.
<זאב פרידמן: זה בעצם דבר שהוא בלתי קביל, זה לא הגיוני.
<זאב פרידמן: אני חושב שחסר, לפחות היה צריך להוסיף פה גם תיקון.
אבישי ברוורמן: מה אומרים היבואנים?
אבישי ברוורמן: אין לכם עמדה בעניין?
<יעקב יהודה רודד: יש לנו עמדה.
<יעקב יהודה רודד: אין לנו בעיה.
אבישי ברוורמן: אין לכם בעיה, אז אני חושב שבמקרה הזה אנחנו הולכים לפי הצרכנים ולפי פרידמן, אם מקובל עליכם.
אבישי ברוורמן: אז תנו לי ניסוח ונאשר.
- אור: איזה אלמנט אתה רוצה להוסיף?
<זאב פרידמן: תיקון.
- אור: הנושא של תיקון רכב הוא עיסוק מוסדר - - -
אבישי ברוורמן: הישיבה הזאת מסתיימת ב-11:30.
<לאה ורון: ב-11:15.
אבישי ברוורמן: 11:15, כי יש לנו את הרשות לניירות ערך.
אבישי ברוורמן: שואל אותי היועץ המשפטי לוועדה – אם הוא מתקין וישרים, הוא צריך אישור?
<איתי עצמון: אני צריך רישיון?
<איתי עצמון: אני בכוונה מביא את זה לאבסורד כדי שתבינו את השאלה.
<אבנר פלור: עקרונית כן, אבל לא ניכנס לכל דבר.
- אור: זה הרכבת חלק.
- אור: זה לא בהרכבה.
- אור: תיקון, הייתי אומרת.
אבישי ברוורמן: מה שאני מציע – אני ב-11:15 מסיים – תשבו עם איתי, עם עורך-דין פרידמן, תמצאו הגדרה.
- אור: אולי אפשר לפתור את זה כבר, אני אגיד במילה לעניין תיקון.
- אור: קודם כול, החלפת וישר, לפי דעתי זה סוג של תיקון הרכב.
- אור: אם יש מגב שלא עובד וצריך לתקן אותו, אז מחליפים, ולכן זה במסגרת תיקון.
- אור: תיקון רכב הוא עיסוק מוסדר של המוסכים ולא של היצרנים.
- אור: פה אנחנו מסדירים ייצור.
- אור: למה זה רחב?
- אור: זה בכוונת מכוון.
- אור: למה?
- אור: כי העמדה המקצועית היא שמי שנוגע ברכב, שמייצר רכב – ייצור רכב, אנחנו מדברים לא רק על תיקון אלא ממש על ייצור רכב, מי שמייצר מוצרי תעבורה – הוא צריך להבין מה הוא עושה.
- אור: לכן, מי שנוגע בזה צריך להיות אדם מקצועי.
אבישי ברוורמן: הבנו את הנקודה, אנחנו רוצים את הניסוח.
- אור: הרכבת מגבים או החלפת מגבים זה נראה לי - - -
אבישי ברוורמן: מה הניסוח?
- אור: אני חושבת להשאיר את זה כפי שזה.
<איתי עצמון: אם משאירים את זה כמו שזה, אני שוב חוזר ואומר – זה מאוד מאוד רחב.
<איתי עצמון: בעצם, גם פעולות מאוד מאוד פשוטות או אזוטריות, כמו שאת אומרת, באות בגדר ההגדרה.
<איתי עצמון: אני לא חושב שזה מספיק מדויק ואני חושב שכדאי שהוועדה תאשר הגדרה יותר מדויקת.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לבזבז יותר זמן על זה.
- אור: רק שהוועדה תאשר אם הרעיון נראה, לפחות תיתן לנו את המנדט.
<לאה ורון: לא, לא, אבל הוועדה לא מסיימת היום את הדיונים בהצעת החוק.
אבישי ברוורמן: עורך-דין זוכוביצקי, את יודעת, החיפזון מהשטן.
אבישי ברוורמן: את כל כך להוטה – אז קצת, תאמיני לי - אני רואה שהנגיד עוד לא מונה ושר האוצר עוד בחוץ-לארץ וראש הממשלה נותן נאומים על איראן, אז הכול מסתדר.
<קריאה: אבל הבנק הפדרלי - - -
אבישי ברוורמן: אני מוכרח לתת לכם הערה, מותר קצת לרכל פה.
אבישי ברוורמן: הייתי לפני שבוע במזרח ארצות-הברית בעיר גדולה, ובאמת עשו פה את ההשוואה בין ארצות-הברית וישראל, שבארצות-הברית גם הנשיא רצה למנות מישהו בשם לארי סאמרס, שהיה מעורב מאוד בנפילה של כל השווקים הפיננסיים, לאחר שהתפוטר מהרווארד היה קצת מעורב בשוק.
אבישי ברוורמן: יש אומרים שגם פה היה נגיד לשעבר שהיה באמת בדברים האלה, ולכן שניהם קצת מקבילים והם לא היו מתאימים לעידן המודרני.
אבישי ברוורמן: מה שקרה בארצות-הברית, רוב הכלכלנים הבכירים הוציאו בצורה מאוד ברורה שלא מתאים למנות את לארי סאמרס – אני מכיר טוב את לארי – ובמקביל, היה hearing, מה שאין בישראל, של הסנאט שבו אמרו גם הדמוקרטים שהם לא ימנו את לארי סאמרס, הוא משך את המועמדות.
אבישי ברוורמן: כאן היה מועמד אולי דומה בדברים האלה, שבגלל איזה סיפור לא ברור בהונג-קונג הוריד את הדברים האלה, הוא אדם רציני אבל ברור שהוא לא היה מתאים כמו לארי סאמרס לעידן החדש.
אבישי ברוורמן: שם בחרו את ג'נט ילן, שהיא גם רצינית, נקייה, מנוסה, יש אומרים שגם כאן יש אישה שהיא בתוך המערכת מנוסה וכל הדברים האלה - -
מיכל רוזין: אמרתי לך, רק נשים.
אבישי ברוורמן: - - אבל כאן, בסופו של דבר אין hearing, אין תהליך.
<רון מוסקוביץ: יש, יש - - -
מיכל רוזין: בואו לא נקנא בשיטת הממשל האמריקנית עכשיו כשהם שובתים.
אבישי ברוורמן: סליחה, תני לי רק לסיים.
אבישי ברוורמן: מה שאני אומר כאן, שזה פשוט מבייש בדברים האלה כי באמת אפשר לבחור אנשים די מהר אבל בצורה ברורה, עם חשיפה, הדבר הזה נגמר מזמן וזה מאוד חבל.
אבישי ברוורמן: ודווקא אני אומר, זה בדיוק סיפור כי לפעמים כל התהליכים בעולם הם גנריים.
אבישי ברוורמן: זה כמעט אותו סיפור – הסיפור הזה של לארי סאמרס ומי שלא מונה פה לנגיד, ומצד שני ג'נט ילן וקרנית פלוג.
אבישי ברוורמן: שם תהיה ג'נט ילן – שהיא מצוינת ומנוסה, כאן אנחנו עוד מחכים ששר האוצר יחזור וראש הממשלה ידבר.
אבישי ברוורמן: הערה על המצב, ואנחנו ממשיכים.
<נטליה מירוניצב: אפשר לחדד משהו, אדוני היושב-ראש?
אבישי ברוורמן: לגבי הנגיד?
<נטליה מירוניצב: לא.
<נטליה מירוניצב: נטליה מירוניצ'ב מרשות המסים.
<נטליה מירוניצב: אני רוצה לחדד בנושא הזה של היצרן - - -
אבישי ברוורמן: הזעיר.
<נטליה מירוניצב: יבואן זעיר, אנחנו עוד נדבר כשנגיע להגדרות כי זה כבר הוצבע, ויש לנו הערה גם לגבי זה, אבל לנושא הייצור, אנחנו לא מזמן התחלנו רפורמה בעידוד מערכות בטיחות.
<נטליה מירוניצב: אפשרנו ליבואנים להתקין מערכות בטיחות באופן מקומי.
<נטליה מירוניצב: לפי ההגדרה הזאת זה הופך אותם ליצרנים, וזה מחייב אותם לקבל רישיון.
<נטליה מירוניצב: אני חוששת שזה יהיה מכשול להטמעת התהליך.
אבישי ברוורמן: לכן, מה שאמרת, ההגדרה לא מושלמת.
אבישי ברוורמן: ב-11:15 תקבעו, תתכנסו, תביאו לנו לישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: ראיתי שחיים פילצר – שהוא גם פעיל מאוד בצופים, שאני פעם עזבתי בגיל 16 ולא גמרתי – הוא רוצה עוד להתייחס בנושא היבוא העקיף.
<חיים פילצר: ההגדרה שנאמרה לגבי יבוא עקיף, התקשרות עם סוכן מורשה בחוץ-לארץ.
<חיים פילצר: מניסיוני בחודשים האחרונים, אם אני רוצה לבצע יבוא מקביל – אני מקבוצת אלון מוטורס - אם אני רוצה להתקשר עם סוכן מורשה, למשל מרצדס בפרנקפורט, בלתי ניתן.
<חיים פילצר: למה?
<חיים פילצר: כי הוא, יש לו זיכיון עם מרצדס בגרמניה למכור רק בפרנקפורט, ואסור לו לייצא מחוץ לגבולות פרנקפורט.
<חיים פילצר: זאת אומרת, אם אני רוצה לייבא מרצדס לארץ, אין לי שום סוכן מורשה בעולם לייבא – אסור לי, אסור לו.
<חיים פילצר: ולכן, הדרישה שאני אייבא - - -
אבישי ברוורמן: היא לא קיימת.
אבישי ברוורמן: אתה אומר, זה קבוצה ריקה, אין דבר כזה בכלל.
<יערה למברגר: זה לא דרישה, זו אופציה.
<יערה למברגר: החוק נותן אופציה.
אבישי ברוורמן: האופציה לא קיימת.
<חיים פילצר: היא לא יכולה להיות משום שאני מנסה מזה כמה חודשים לעשות משהו - בלתי אפשרי.
אבישי ברוורמן: אבל זה לא פוסל ששמים את האופציה, גם אם היא לא קיימת, רק אתה אומר: זו אופציה שהיא לא קיימת בכלל.
אבישי ברוורמן: כשנבוא לתוכן – גם לזעיר, גם לעקיף – נראה מה הדברים.
אבישי ברוורמן: תודה על ההערה הזאת.
- אור: זה רלוונטי להגדרת סוכן מורשה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נמשיך הלאה, בבקשה.
- אור: הייתה הצבעה עד "יבואן רכב עקיף" - - -
<לאה ורון: לא הייתה.
<לאה ורון: עורכת-הדין זוכוביצקי, חכי רגע.
<לאה ורון: אדוני מעמיד להצבעה את כל סעיפי ההגדרות עד ל"ייצור רכב או מוצר תעבורה" ומבקש מהמשרד להביא לישיבה הבאה הגדרה.
אבישי ברוורמן: הגדרה מקובלת, אני אשמח שגם עורך-דין פרידמן יסכים לה.
אבישי ברוורמן: אנא המשיכי בקריאה, יש לך עוד עשר דקות.
- אור: " "יצרן רכב במדינת חוץ" – זה נוסח שכולל שינוי, מהותו בנוסח – "יצרן שתכנן וייצר רכב מחוץ לישראל, בין בעצמו ובין בשיתוף עם יצרנים אחרים, או אדם שיצרן כאמור הסמיכו בכתב לתקופה שלא תפחת משלוש שנים" – פה אנחנו שמים שינוי – "משנתיים לפעול מטעמו ולמכור רכב מתוצרתו בישראל ובלבד שמסמכי התקינה רשומים על שמו; השר רשאי לקבוע תקופה ארוכה מהתקופה כאמור; "מהנדס" – מהנדס רשום כהגדרתו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958; "מוסך" – מקום שבו ניתן שירות תיקון, אחזקה או בדיקה של רכב או ייעוץ בקשר לשירותים כאמור שניתן לו רישיון לפי סעיף 100;" "מוסך" – בעבר היה כתוב "מתמחה" ואנחנו רוצים לקרוא לזה "מוסך מומחה" – גם את זה אני אסביר.
- אור: "מוסך מומחה" – מוסך בעל יכולת מקצועית מוכחת לטיפול בתוצר רכב מסוים, שניתן לו רישיון לפי סעיף 101; "מוסך נייד" – רכב המשמש למתן שירותים של תיקוני חירום לרכב ושל חילוץ של רכב עד להגעתו למוסך;" אני אפסיק פה ואני אסביר.
- אור: בשתי הגדרות עשינו שינוי מהנוסח של התזכיר.
- אור: בהגדרת "יצרן רכב במדינת חוץ" קיבלנו הערה.
<לאה ורון: קודם תסבירי בכלל מה ההגדרה, למה היא מתייחסת.
אבישי ברוורמן: את רצה.
אבישי ברוורמן: תציגי את התוכן.
<לאה ורון: את בקיאה בחומר, את צריכה לקחת בחשבון שחברי הכנסת אינם עסוקים בלהכין לך את החוק.
- אור: נתחיל בהגדרת "יצרן רכב".
- אור: זאת הגדרה שלמעשה מגדירה מיהו הגוף במדינת חוץ, בחוץ-לארץ, שעמו מתקשר היבואן הישיר, זאת אומרת זה הצד להסכם של היבואן הישיר.
- אור: היבואן הישיר הוא מי שקשור בהסכם עם יצרן.
- אור: ההגדרה הזאת היא הגדרה מרחיבה במובן זה שהיא כוללת את היצרן הקלסי – ותיכף אבנר יפרט – היצרן הקלסי כמו שאנחנו מכירים אותו, שהוא מייצר את הרכב בין בעצמו ובין בשיתוף עם אחרים כי זה הדבר המקובל.
- אור: היום יצרנים עושים joint ventures, מייצרים לא לבד, משתתפים בטכנולוגיות וברעיונות של יצרנים אחרים.
- אור: הוא כולל אלמנט נוסף.
- אור: היצרן, מבחינתנו הוא לא רק היצרן הקלסי עצמו אלא אופציה נוספת זה אדם שיצרן רכב הסמיכו בכתב לתקופה שלא תפחת משנתיים ומסמכי התקינה רשומים על שמו.
- אור: דהיינו, אנחנו מרחיבים את הגדרת היצרן לא רק ליצרן עצמו אלא גם לתאגידים או גופים שיצרן הרכב הסמיך אותם בכתב, ויש אלמנט נוסף להגדרה – לא רק שתהיה הסמכה בכתב לאותו תאגיד שהוא לא היצרן הקלסי; מסמכי התקינה – מסמך תיעוד יופיע על שמו.
- אור: קבענו תקופה של שנתיים – בהתחלה היה נוסח ללא תקופה אבל קיבלנו את ההערה שנעשה איזה תקופת מסגרת, קבענו אותה כשנתיים, ואנחנו מבקשים במסגרת התקנה הזאת להסמיך את השר לקבוע תקופה ארוכה מזו, דהיינו – אם השר לא יקבע, אז שנתיים זה מה שיחול וזה המסגרת, אבל אנחנו רוצים כן הסמכה לשר לקבוע גמישות.
- אור: זה להבדיל מהנוסח שהיה קיים קודם.
מיכל רוזין: רשום פה: שלא תפחת משלוש שנים.
- אור: אז אני אומרת, הנוסח המתוקן הוא שנתיים.
<איתי עצמון: למה שיניתם את זה לשנתיים?
<איתי עצמון: תוכלי להסביר את הרציונל?
- אור: תכף אבנר יסביר את הרציונל, גם של מסמכי התקינה וגם של התקופה.
- אור: אני אומרת – רק מבחינה ניסוחית, כיוון שהייתה הערה כללית לקבוע את גדרי הסמכות במסגרת החקיקה הראשית, גם הערה שקשורה להבחנה בין חקיקה ראשית לתקנות, אמרנו, נקבע כבר את מסגרת השנים בחוק ונאפשר גמישות אחר כך בתקנות.
- אור: השר רשאי לקבוע תקנות אם הוא לא קבע תקנות.
- אור: המסגרת שנקבעה בחוק היא המסגרת שנקבעה.
אבישי ברוורמן: אבנר, תסביר.
<אבנר פלור: היום, כמו ששרית אמרה, בנוסף ליצרן עצמו שמייצר את הרכב, מפתח וכו', יש לו גם כל מיני תאגידים או חברות-בת שונות – נניח אם מפעל האם יושב ביפן, יש לו באירופה מכל מיני סיבות שלו, סיבות מסחריות כאלה ואחרות, יש לו מפעלים שפרוסים בכל מיני מקומות בעולם.
<אבנר פלור: ההגדרה הזאת נותנת אפשרות לאותו יצרן שלא נקבל את החומר והחוזה שבין היבואן לבין היצרן רק מהיצרן, מפעל האם, אלא זה נותן אפשרות לקבל את זה גם ממפעל באירופה לדוגמה, וזאת בתנאי שמסמכי התקינה – מסמכי התקינה זה כל התיעוד שעל-פיו מאושר הרכב – הם על שמה של אותה חברה באירופה.
אבישי ברוורמן: מר פילצר, זה בסדר?
<חיים פילצר: זה צריך להיות כפוף ליצרן הראשי.
<אבנר פלור: ודאי.
<אבנר פלור: זה מה שאמרתי.
- אור: כן, היצרן הראשי מסמיך.
- אור: זה התנאי הראשון.
<אבנר פלור: הוא עושה את זה בשמו, ולגבי השלוש שנים – מבחינתנו, ההצעה הראשונית הייתה ללא זמן, ואז נקבע את זה בתקנות.
<אבנר פלור: המצב מבחינת הצו היום הוא שלוש שנים.
<איתי עצמון: אני חשבתי שראוי לעגן את זה כבר בחוק הראשי.
<אבנר פלור: ולמה עשינו התאמה משלוש שנים לשנתיים?
<אבנר פלור: מכיוון שבהמשך ישנה הגדרה גם לסוכן מורשה.
<אבנר פלור: בסוכן מורשה של היצרן קבענו שנתיים ורצינו לעשות התאמה, שלא יהיה שוני.
אבישי ברוורמן: יש פה איזו בעיה?
<אהוד שניידר: כן.
אבישי ברוורמן: עורך-דין שניידר.
<אהוד שניידר: הבעיה שלנו עם הסיפה של ההגדרה.
<אהוד שניידר: הסיפה מתייחסת, ובלבד שמסמכי התקינה על שמו, ואני חושב שבעניין הזה יש טעות לגבי משמעות מסמכי התקינה.
<אהוד שניידר: מסמכי התקינה זה מעבדות שנמצאות באירופה, הן בודקות שהרכב עומד בתנאי התקינה.
<אהוד שניידר: מדינת ישראל אימצה את התקינה האירופאית, לצורך העניין, וכל מה שעושה אותה מעבדת תקינה באירופה, היא בודקת שהרכב עומד במסמכי התקינה.
<אהוד שניידר: היא לא עוסקת בכלל בזיהוי היצרן.
<אהוד שניידר: והיצרן עצמו, או זה שמגיש את הרכב למעבדה כדי שתבדוק את התקינה, הוא זה שקובע בעצם על שם מי יהיו מסמכי התקינה.
<אהוד שניידר: להגדרה הזאת יש השלכות לגבי ההתקשרות מפני שבהמשך כתוב שיבואן ישיר צריך להתקשר עם יצרן הרכב.
<אהוד שניידר: מסמכי התקינה יכולים להיות על שם חברת האם, נניח בדוגמה של אבנר על יפן, ורכב יכול להיות מיוצר באירופה בגלל שמיסויית זה יותר נכון לייצר אותו באירופה, ומסמכי התקינה יכולים להיות או על המפעל באירופה או על חברת האם, אבל זה בכלל לא צריך לשנות עם מי היבואן בישראל התקשר.
<אהוד שניידר: מספיק שהוא התקשר עם חברת האם.
אבישי ברוורמן: לכן, איך היית מנסח את זה?
<אהוד שניידר: הייתי מוריד בכלל את ההתייחסות למסמכי התקינה מפני שמסמכי התקינה לא מזהים את היצרן.
<אהוד שניידר: משרד התחבורה, בטעות לדעתי, סבור שמסמכי התקינה עוסקים בזיהוי היצרן.
אבישי ברוורמן: זאת נקודה חשובה.
אבישי ברוורמן: זו נקודה מקצועית, שאני קטונתי.
אבישי ברוורמן: לכן, חשוב מי שמבין פה באמת כי אסור לעשות פה טעות.
אבישי ברוורמן: מי שיגיד מהי האמת – שיקום.
<אהוד שניידר: אני רוצה להבהיר עוד נקודה אחת, ברשות היושב-ראש.
<אהוד שניידר: אם ההגדרה הזאת תתקבל כפי שהיא, ונניח שיש יבואן רכב שמייבא כלי רכב מיפן, אבל כלי הרכב הזה מיוצר – כי יש מספר דגמים והדגמים האלה מיוצרים באירופה ובכל מקום אחר – יוצא שהיבואן בישראל צריך להתקשר עם כל אחד מהמפעלים האלה.
אבישי ברוורמן: במקום עם החברה ביפן.
<אהוד שניידר: במקום עם חברת האם.
אבישי ברוורמן: זאת בעיה.
<אהוד שניידר: וגם אנחנו יוצאים נפסדים מפני שעדיף ליבואן בישראל להיות קשור עם חברת האם ולאו דווקא עם המפעלים.
אבישי ברוורמן: גורם אחד, בטח.
אבישי ברוורמן: איך אומרים, אני "טבולה רסה" - זה נראה לי מאוד הגיוני.
אבישי ברוורמן: אני מציע, אבנר ועורך-דין זוכוביצקי, שתיקחו את ההערה הזאת של עורך-דין שניידר ותעשו את השינוי בהתאם.
<יערה למברגר: אבל אנחנו קיבלנו את ההערות, אז אולי נוכל להתייחס ולהגיד.
<יערה למברגר: הדברים נשקלו, נעשה תהליך.
אבישי ברוורמן: נשקלו, אבל תסבירי לי למה.
<יערה למברגר: אבנר יכול להסביר.
אבישי ברוורמן: מה זה נשקלו?
אבישי ברוורמן: תסבירי לי מה הוא לא צודק.
<יערה למברגר: כיוון שהיו שעות רבות - - -
אבישי ברוורמן: זה לא מעניין אותי השעות.
<יערה למברגר: לא, אני אומרת – זאת לא פעם ראשונה.
אבישי ברוורמן: תקשיבי אלי.
<לאה ורון: עורך-דין למברגר, תתייחסי מקצועית.
אבישי ברוורמן: לא מעניין אותי ה-process.
אבישי ברוורמן: תשבי עשר שעות, אני לא מבין את זה.
אבישי ברוורמן: זה שישבת עשר שעות, לא מעניין אותי.
אבישי ברוורמן: את יכולה להסביר לי במה הוא לא צודק?
<יערה למברגר: זה היבט מקצועי.
אבישי ברוורמן: את יכולה להסביר לי מקצועית?
אבישי ברוורמן: אם את לא יכולה, אל תאמרי.
<ניר כהן: אני אסביר.
<ניר כהן: שלום לכולם.
<ניר כהן: ניר כהן, ראש תחום יבוא רכב במשרד התחבורה.
<ניר כהן: הרציונל הוא מאוד פשוט בעניין הזה.
<ניר כהן: רכב זה מוצר מוכר שיש לו תיעוד.
<ניר כהן: הוא יוצא מהמפעל, יש לו תיעוד יצרן.
<ניר כהן: כשאנחנו מדברים על מדינת ישראל, יבוא רכב במדינת ישראל, נקבעו שני סוגי תקינות – תקינה אירופית שהיא התקינה המובילה, והתקינה הפדרלית של ארצות-הברית.
<ניר כהן: בתקינה האירופית יש מסמכי מעבדה, מעבדה מוסמכת באירופה שמאשרת שהרכב עומד בדרישות התקינה האירופית.
<ניר כהן: במסמכי התקינה יש את שם היצרן – שם המפעל ושם מורשה של היצרן במידה ויש כזה.
אבישי ברוורמן: אני עוצר אותך כאן, אם אני אצליח להבין אז בטח כולם יבינו גם כן.
אבישי ברוורמן: הדוגמה שהוא נותן – מכונית יפנית שעקב מיסוי מיוצרת במפעלים באירופה.
אבישי ברוורמן: לפי הצעת החוק שלכם האדם צריך להתייצב – לפי מה שאמר עורך-דין שניידר – למפעלים באירופה.
אבישי ברוורמן: זה לא הגיוני.
<ניר כהן: לא לא.
אבישי ברוורמן: אם כך, תקן אותי.
<ניר כהן: יש פה עירוב של הגדרות.
<ניר כהן: יש הבדל בין היצרן לרכב לבין המפעל שמייצר אותו בפועל.
<ניר כהן: יכול להיות יצרן שישב ביפן, והמפעל ייצר בהונגריה, אין שום בעיה עם זה.
<ניר כהן: הכול תלוי מה מופיע במסמכי התקינה, מיהו היצרן.
<ניר כהן: מופיע name and address of manufacturer.
אבישי ברוורמן: מה מופיע שם?
אבישי ברוורמן: האם מופיע הונגריה או שמופיע קיוטו?
<קריאה: הונגריה.
אבישי ברוורמן: אם זה הונגריה, אז יש לך בעיה.
<ניר כהן: אנחנו למעשה אומרים, היצרן – מי שמוגדר כיצרן הרכב – אתו אתה צריך להתקשר בהסכם.
אבישי ברוורמן: עזוב אותי עם המשפטים.
אבישי ברוורמן: ליפנים יש חברה טויוטה, מאזדה, היא חברה יפנית.
אבישי ברוורמן: החברות האלה, משיקולי מס, משיקולי ייצור, יש להן מפעלים בכל העולם.