GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: מר לוי, אם אני יכול להעיר לקרח בשם מר יצחקי שהוא מנכ"ל – תשמע, אני בן של נגר - - -
<לוי רונן: אני מוסכניק.
אבישי ברוורמן: עזוב את השטויות האלה – חברי כנסת מתנהגים הרבה יותר גרוע ממוסכניקים, תאמין לי, אני יושב פה.
אבישי ברוורמן: לכן אין לי בעיה פה עם המומחה – הבעיה שלי היא עם הרגולטור: מי שמשת
אבישי ברוורמן: מש בדברים כאלה ואין לו את האמינות, זה הדבר היחיד, לכן אני חי עם זה.
אבישי ברוורמן: עוד נגיע לנושא של הבקרה והאכיפה.
אבישי ברוורמן: גמרנו את הסעיף הזה?
אבישי ברוורמן: נמשיך הלאה בבקשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: פה עצרנו בדיון הקודם אז אולי נצביע על ההגדרות עד להגדרת "מוסך נייד" כי את זה הקראתי גם ואין פה שינוי.
אבישי ברוורמן: אז מי בעד?
<איתי עצמון: אז על מה מצביעים?
<איתי עצמון: על ההגדרה הזאת?
<לאה ורון: יש את ההגדרות שעברו עליהן ולא הצביעו עליהן.
אבישי ברוורמן: רק אחת.
<שרית זוכוביצקי-אור: בדיון הקודם הקראתי עד הגדרת "מוסך נייד", עכשיו הספקתם להצביע על "ייצור רכב או מוצר תעבורה", דהיינו נשאר להצביע מהגדרת "יצרן רכב במדינת חוץ" ועד "מוסך נייד" שאותם הקראתי.
אבישי ברוורמן: בעד ההגדרות – פה אחד
<לאה ורון: לא הבנתי על מה הצביעה הוועדה.
<לאה ורון: אולי את מוכנה להפנות את תשומת ליבי.
<שרית זוכוביצקי-אור: הקראתי את הסעיפים יצרן רכב במדינת חוץ", "מהנדס" ו"מוסך" ו"מוסך מומחה" הקראתי בדיון הקודם אבל אני מוכנה להקריא את זה שוב.
אבישי ברוורמן: קראנו את זה קודם.
<איתי עצמון: אני לא זוכר שהקראת.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני אקרא מהגדרת "מהנדס" למען הסדר הטוב ועד הגדרת "מוסך נייד".
<שרית זוכוביצקי-אור: "מהנדס" – מהנדס הרשום כהגדרתו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958; "מוסך" – מקום שבו ניתן שירות תיקון, אחזקה או בדיקה של רכב או ייעוץ בקשר לשירותים כאמור שניתן לו רישיון לפי סעיף 100; "מוסך מומחה" – מוסך העל יכולת מקצועית מוכחת לטיפול בתוצר רכב מסוים, שניתן לו רישיון לפי סעיף 101; "מוסך נייד" – רכב המשמש למתן שירותים של תיקוני חירום לרכב ושל חילוץ של רכב עד להגעתו למוסך;".
<איתי עצמון: בנוסף לכך גם את ההגדרה שהצעתי להוסיף: "הוועדה" – ועדת כלכלה של הכנסת".
אבישי ברוורמן: באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
אבישי ברוורמן: יכולים להמשיך הלאה?
אבישי ברוורמן: צריך להצביע על זה עוד פעם?
<שרית זוכוביצקי-אור: בהגדרת "מוסך שירות של יבואן" אנחנו משתמשים במילה "מתמחה" אבל כיוון שהשארתם את המילה "מומחה", כתבנו כך: "מוסך שירות של ייבואן" – מוסך מומחה של יבואן או מוסך מומחה הקשור עם יבואן רכב ישיר או עם יבואן רכב עקיף בהסכם לטיפול ברכב מתוצר המיובא על ידי אותו יבואן;".
<לוי רונן: אנחנו רוצים להוסיף, אם אפשר, בסוף הגדרת "מוסך שירות של יבואן" שיהיה כמו בהגדרת "סוכן מורשה" את המילים: "לתקופה שלא תפחת משנתיים".
<לוי רונן: מכיוון שאנחנו כל הזמן מתמודדים היום עם הסכמים לשנה, היום מוסכי יבואן נדרשים להשקיע הון תועפות כדי להיות מוסך של יבואן בצו ההגבלים העסקיים, בצו המוסכם, היה חיוב להתקשרות לשנתיים אבל אין היום בעצם שום מקום – אנו מבקשים שההתקשרות לשנתיים מקבילה לסוכן מורשה, שתהיה לה מינימום הבטחה.
<לאה ורון: הם רוצים לתקופה שלא תפחת משנתיים.
<שרית זוכוביצקי-אור: למה שהרגולטור יתערב ביחסים החוזיים האלה?
<לוי רונן: הרגולטור מתערב גם באיחוד האירופי לשנתיים – אנחנו בסך הכול עושים התאמה לצו המוסכם.
<לוי רונן: למה ב"סוכן מורשה" את מתערבת?
אבישי ברוורמן: יהודה, יש לך הערה בנושא?
אבישי ברוורמן: או לעורך הדין שניידר או לעורך הדין פרידמן יש הערה?
אבישי ברוורמן: מפריע לכם שזה יהיה שנתיים בתור מינימום?
<יעקב יהודה רודד: אני אפתיע – אין לנו הערה.
<איתי עצמון: אדוני, אני רוצה להבין מה אנחנו מוסיפים להגדרה.
<איתי עצמון: אני מציע שתוספות כאלה נשלב בסעיפים האופרטיביים כי אני לא מבין כרגע מה המשמעויות של התוספת הזו.
<לאה ורון: לאיזה סעיף מתייחסת ההגדרה?
<לוי רונן: לסוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: מוסך מומחה ומוסך שירות של יבואן אמורים להיות באותו סטנדרט מקצועי ולקבל רישיון למוסך לפי הסעיפים הרלוונטיים.
<שרית זוכוביצקי-אור: ההבדל היחידי הוא השייכות: אנחנו מטילים על יבואן לתת שירותי תחזוקה באמצעות מוסכים שלו – מוסך שלו זה מוסך שהוא מפעיל – אם היבואן הוא נניח מאיר בע"מ, אז יש אופציה שהמוסך יהיה של מאיר בע"מ; אין לנו אפשרות גם לאופציה שנייה שאנחנו מגדירים כמוסך שירות כי זה תאגיד אחר שקשור בהסכם עם היבואן והוא יהיה מוסך שירות של יבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: המומחיות היא אותה מומחיות מבחינתנו.
אבישי ברוורמן: השאלה היחידה היא השנתיים האלה, זה הכול.
<שרית זוכוביצקי-אור: השאלה היא למה אנחנו צריכים להתערב?
<אהוד שניידר: אני לא יכול שלא להצטרף לדברי של עורכת הדין זוכוביצקי , פה מדובר על יחסים חוזיים שבין יבואן למוסך ואין שום סיבה שהחוק יתערב ביחסים החוזיים ויקבע תקופות מינימום.
<אהוד שניידר: אם אותו מוסך שמהלך השנתיים הללו יפר את ההתחייבות שלו כלפי - - -
<לוי רונן: הממונה על ההגבלים אמר שרק עכשיו הוא מעביר את כל החובות התחרותיים – הוא בעצם התעלם בפעם שעברה מחובה שלו כממונה על ההגבלים ואמר שזה עניין של מדיניות.
<לוי רונן: אז אם המדיניות של התחרות שהייתה אצל הממונה על ההגבלים לפני 10 שנים כשהוא עשה את הצו המוסכם, הוא כתב את זה ועכשיו הוא יצא משם - - -
אבישי ברוורמן: רשמתי את זה בפני.
<לוי רונן: מישהו צריך לעשות את זה, מישהו צריך לטפל בתחרות.
אבישי ברוורמן: יש פה מישהו מטעם הממונה על ההגבלים העסקיים?
אבישי ברוורמן: מה אתה אומר על ההערה הזאת?
<אנדריי ניקל: אני עובר על הצו ואני לא רואה - - -
אבישי ברוורמן: אתה לא רואה שבעבר היה דבר כזה?
אבישי ברוורמן: אני אתן לך 10 דקות לבדוק, בינתיים אני אשאיר את הסעיף.
אבישי ברוורמן: אם זה לא היה – נשאיר את זה כמו בהצעת עורכת הדין זוכוביצקי.
<איתי עצמון: בכל מקרה ניתן יהיה לתקן בסעיפים האופרטיביים.
<לאה ורון: תרשמו לכם את ההערה על הסעיף האופרטיבי ותחליטו אם אתם רוצים להעביר אותו.
אבישי ברוורמן: ואתה בינתיים תבדוק את זה, אני מודה לך מאוד.
אבישי ברוורמן: נצביע כרגע.
אבישי ברוורמן: בבקשה, מי בעד?
אבישי ברוורמן: בעד ההגדרה – פה אחד
מיכל רוזין: שינינו את המילה "מתמחה" למילה "מומחה".
<שרית זוכוביצקי-אור: ובהתאמה, גם בהגדרת "מוסך שירות של יבואן".
אבישי ברוורמן: עורכת הדין זוכוביצקי, בבקשה להמשיך.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני אקרה את ההגדרה של "מוצר תעבורה" אבל אנחנו מעדיפים לא קיים הצבעה עכשיו אלא כשיהיו החלקים המהותיים כי הרחבנו את ההגדרה כדי לצמצם אותה בסעיפים המהותיים ואנחנו חושבים שנכון יהיה להסתכל על זה ביחד.
<שרית זוכוביצקי-אור: אם נהיה בשלים אז אולי לקראת הסוף נצביע, אבל אם לא – אנחנו מעדיפים בסעיפי המהותיים.
אבישי ברוורמן: מבחינת מיצוי הזמן, עדיף שהיא תקרא את זה?
<איתי עצמון: אני חושב שעדיף יהיה לקרוא ולהסביר את זה יחד עם הסעיפים האופרטיביים.
אבישי ברוורמן: אנחנו רושמים שאנחנו מדלגים וממשיכים הלאה.
אבישי ברוורמן: ועוברים להגדרת "מורשה למכירת רכב".
<שרית זוכוביצקי-אור: "מורשה למכירת רכב" – מי שייבואן רכב מסחרי הרשה אותו בכתב למכור מטעמו כלי רכב שהוא ייבא או מי שבעל רישיון לייצור רכב ושיווקו הרשה אותו בכתב למכור רכב שהוא ייצר;".
אבישי ברוורמן: תסבירי את ההגדרה בבקשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה המצב שקיים למעשה גם היום.
<שרית זוכוביצקי-אור: היבואנים המורשים משווקים רכב לא רק בעצמם אלא גם באמצעות סוכנים מורשים מטעמם עדיין האחריות רובצת לפתחם של היבואנים אבל אנחנו רוצים לדעת מי הם המורשים כדי שלא כל אחד ימכור רכב בשם היצרן יטען שהוא מורשה שלו.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו משאירים את המצב הקיים כפי שהוא, מסדירים את המורשה למכירת רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כאמור המורשה למכירת רכב לא מקבל רישיון מבחינתנו בלי שהיבואן המוכר לוקח את האחריות, אבל אנחנו מסדירים את המורשים הלאה כדי שנדע מי הם.
<איתי עצמון: יש משהו בהגדרה ובקונספט שאתם מציגים שהוא לא כל כך ברור לי מכיוון שאתם אומרים שמורשה הוא מי שייבואן נותן לו איזו הרשאה למכור מטעמו כלי רכב.
<איתי עצמון: מכירה היא חלק משיווק ושיווק זאת איזושהי פעולה שטעונה רישיון ואנחנו יודעים בהמשך שרישיון איננו ניתן להעברה.
<איתי עצמון: השאלה היא מה גדר האחריות של אותו מורשה?
<איתי עצמון: זאת אומרת שהוא לא מקבל רישיון אבל הוא כן מוכר.
<שרית זוכוביצקי-אור: מוכר ופועל בשם היבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני חושבת שאפילו ההסכמים נעשים בשם היבואן - - -
<אהוד שניידר: הוא שלוח.
<שרית זוכוביצקי-אור: בדיוק.
<שרית זוכוביצקי-אור: היבואנים יסבירו בדיוק איך זה עובד.
אבישי ברוורמן: כל זמן שהוא לא שעיר לעזאזל אז הוא שלוח.
<שרית זוכוביצקי-אור: מצד אחד אנחנו רוצים לאפשר את הפעילות הזאת ומצד שני אנחנו לא רוצים לאפשר ליבואנים להתחמק מאחריות כי הם יכולים לשאת בנטל.
<איתי עצמון: את אומרת שאותו מורשה פועל תחת חסותו של בעל הרישיון?
<שרית זוכוביצקי-אור: פועל מטעמו של בעל הרישיון.
אבישי ברוורמן: אבנר, זה מספק?
<אבנר פלור: כן, זה מספק כי מבחינת האחריות זה היבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: מבחינה עסקית אנחנו רוצים לאפשר את האופציה של מכירה באמצעות אחר.
<איתי עצמון: האם לא כדאי לכתוב שאין בכך כדי לגרוע מחובות בעל הרישיון לפי חוק זה?
<שרית זוכוביצקי-אור: אני מוכנה להוסיף.
אבישי ברוורמן: מי אני שאתווכח עם עורכי דין?
<איתי עצמון: יכול להיות שנוסיף את זה אחר כך בסעיפים המהותיים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אז נסכים על זה מהותית.
<איתי עצמון: אז כרגע ההחלטה העקרונית היא להוסיף את זה.
אבישי ברוורמן: תוסיף את זה, ואם לא – נחליף את זה במקום אחר.
<איתי עצמון: אין באותה הרשאה כדי לגרוע מחובות לפי הוראות החוק מבעל הרישיון שנותן את ההרשאה.
<איתי עצמון: כמובן נשלב את זה בסעיף מהותי – אני כרגע אומר את זה כי כרגע מאשרים את ההגדרה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "המחיר הכולל" – כהגדרתו בסעיף 17א לחוק הגנת הצרכן התשמ"א-1981; "מכונה ניידת" – רכב מנועי שלפי מבנהו מיועד לביצוע עבודות ואינו מיועד לגרירה; "המנהל" – מנהל האגף לרכב ושירותי תחזוקה במשרד; מנהל רשאי לאצול לעובד המשרד סמכויות מסוימות הניתנות לו לפי חוק זה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הודעה על הסמכה כאמור תפורסם ברשומות;".
<איתי עצמון: אולי כדאי להסביר את ההגדרות וגם להתייחס להגדרת המחיר הכולל כי אתם מפנים חוק הגנת הצרכן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו עושים שימוש בחוק הגנת הצרכן כי בחשבוניות צריך לתת מחיר כולל – אני אקריא אותה.
<לאה ורון: בדיוק.
<לאה ורון: זאת הייתה הכוונה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "17א.
<שרית זוכוביצקי-אור: בפרק זה, "המחיר הכולל" – מחיר הכולל את סך כל התשלומים בעבור נכס או שירות ואת סך כל המסים החלים עליהם או על מכירתם והנגבים על ידי עוסק, לרבות – (1) מס ערך מוסף, אגרות או תשלומי חובה; (2) כל תשלום אחר הנלווה לרכישת אותו נכס או שירות, בלי שניתנת לצרכן אפשרות מעשית לוותר עליו במסגרת העסקה.".
<איתי עצמון: תסבירי גם את הגדרת "המנהל" ואת משמעות האצילה.
אבישי ברוורמן: המנהל זה אבנר.
<שרית זוכוביצקי-אור: הסמכויות המנהליות נתונות למנהל: מתן רישיון, התליית רישיון, קביעת נהלים.
<שרית זוכוביצקי-אור: בסעיף המקורי אפשרנו למנהל אגף הרכב לאצול את כל הסמכויות עלפי חוק זה לעובד המשרד.
<שרית זוכוביצקי-אור: קבלנו את הערת הייעוץ המשפטי של הוועדה שלא נכון יהיה להסמיך אדם אחד לכל החוק.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, אי אפשר לפרק את מנהל אגף הרכב מסמכויותיו וזה תואם את המצב שאנחנו נוהגים על-פיו היום ומאצילים לעובדים חלק מהסמכויות.
<שרית זוכוביצקי-אור: בהקשר הזה אני רוצה להעיר שאת סמכויות העיצום לא נתנו לעובד אחר זולת המנהל וזה מופיע באופן קונקרטי בסעיף של העיצום.
<איתי עצמון: אני חושב שגם במקומות נוספים לאורך הצעת החוק נצטרך לבחון האם ראוי שהמנהל יוכל לאצול סמכויות מסוימות לפי אותה הגדרה, יכול להיות שנשלב אותה בסעיף מהותי, כמו למשל הסמכות לבטל רישיונות – האם ראוי שסמכות כזו מרחיקת לכת, שיש לה השפעה על זכויות יסוד, תואצל.
<איתי עצמון: שאלה נוספת להכרעת הוועדה: האם ראוי שאותו עובד משרד יהיה בעל מומחיות מסוימת, ניסיון מסוים, כדי שניתן יהיה לאצול לו את הסמכות הזאת.
<איתי עצמון: זאת שאלת מדיניות.
אבישי ברוורמן: אם שר אוצר יכול להיות בלי בגרות, אז - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: אני רוצה להגיב לשתי ההערות של היועץ המשפטי.
<שרית זוכוביצקי-אור: ראשית, לעניין היקף ההסמכה: צריך לקחת בחשבון שמנהל אגף הרכב לא יכול לבצע בעצמו את כל ההחלטות.
<שרית זוכוביצקי-אור: עובדת האצלת הסמכות נועדה למטרות פרקטיות.
<שרית זוכוביצקי-אור: כמובן שמי שיקבל החלטה מנהלית – גם החלטה של ביטול – יעשה את זה אחרי שימוע וגם, כמו שעושה היום מנהל אגף הרכב, מלווה בייעוץ משפטי - - -
אבישי ברוורמן: נכון שצריך תארים וצריך הכול, אבל אם יש אנשים מבוגרים בלי תואר ושהם יושבים שם במשרד הזה ויש להם ניסיון של שנים במכוניות ובייבוא ויש להם גם יושרה וחוכמה – הם עדיפים בעיני מעשרה פרופסורים שלמדו את הנושא.
<שרית זוכוביצקי-אור: כל התפקידים של אנשי המקצוע באגפים המקצועיים נועדו לטפל בזה.
<איתי עצמון: אצילה משמעותה העברה של סמכות מבלי לגרוע מהסמכות של הגורם שאוצל את הסמכות.
<איתי עצמון: כלומר, המנהל נשאר בעל הסמכות ובעצם נעזר בגורמים נוספים.
<לאה ורון: אולי כדאי להצביע.
אבישי ברוורמן: נצביע עכשיו.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מנהל מקצועי של מוסך" – בעל רישיון לניהול מקצועי של מוסף לפי סעיף 108; "מסמך תקינה" – מסמך המעיד על עמידת הרכב או מוצר תעבורה בדרישות מפרט; "מספר קטלוגי" – מספר זיהוי של מוצר תעבורה שקבע יצרנו או יצרן הרכב או בעל רישיון לייבוא מוצר תעבורה;".
<איתי עצמון: מה המספר הקובע אם כל אחד מהגורמים האלה יכול לקבוע מספר קטלוגי?
<איתי עצמון: למשל אם היצרן קבע מספר קטלוגי, אז בעל הרישיון יקבע מספר קטלוגי נוסף?
<שרית זוכוביצקי-אור: זה נועד למטרות תיאור.
<אבנר פלור: יכול להיות שהוא יקבע.
<איתי עצמון: אולי כדאי להוסיף: "לפי העניין" בסוף ההגדרה.
אבישי ברוורמן: תודה לך איתי שאתה שם לב לכל פרט, תודה לך.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מעבדה מוסמכת לרכב" – מעבדה לבדיקת רכב או מוצרי תעבורה שאישר המנהל לאחר ששוכנע כי היא עומדת ברמה מקצועית נאותה והודעה על כך פורסמה באתר האינטרנט של המשרד;".
<איתי עצמון: אני מציע במקום "שוכנע" לכתוב "נוכח" – כי "שוכנע" דורש סף שכנוע מאוד גבוה, ושהודעה מעודכנת על רשימת המעבדות שאושרו תתפרסם באתר המשרד, כלומר שזה יהיה כל הזמן Ongoing כדי שכולם יוכלו לראות את רשימת המעבדות המאושרות.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מפעל ייצור" – מקום שבו מיוצר רכב או מוצר תעבורה;.
אבישי ברוורמן: נעצור כאן.
אבישי ברוורמן: הערות עד עכשיו – בבקשה, עורך הדין שניידר.
<אהוד שניידר: אני רוצה להעיר לעניין המספר הקטלוגי.
<אהוד שניידר: הוסף להגדרה בנוסח שהועבר אלינו אתמול "או בעל רישיון לייבוא מוצר תעבורה" – זאת אומרת שאותו יבואן יכול לתת מספר קטלוגי למוצר תעבורה שהוא עצמו מביא.
<אהוד שניידר: אני יודע שהדבר הזה קיים גם בחקיקת המשנה הקיימת.
<אהוד שניידר: אני חושב שזו הזדמנות לתקן את הטעות הזאת.
<אהוד שניידר: אני חושב שמספר קטלוגי יכול לתת רק היצרן ולא היבואן ולא מהטעם הכי פשוט שאם יבואן מוצר תעבורה נותן מספר קטלוגי שהוא זהה למספר הקטלוגי שנתן היצרן, עלולה להיווצר הטעיה.
<אהוד שניידר: יש מוצר תעבורה מקורי, לצורך העניין: בלמים מקוריים מתוצרת טויוטה.
<אהוד שניידר: היצרן טויוטה נתן לזה מספר קטלוגי.
<אהוד שניידר: יבואן שמביא מוצר תעבורה תחליפי – אם הוא רשאי לתת מספר קטלוגי, הוא לכאורה רשאי לתת אותו מספר קטלוגי שנתן היצרן המקורי וזה עלול ליצור הטעיה: האם זה מוצר תעבורה מקורי או מוצר תעבורה תחליפי?
<אהוד שניידר: הפתרון הוא שרק אותו יצרן, גם אם הוא ייצר מוצר תעבורה תחליפי, הוא זה שרשאי לתת את המספר הקטלוגי ולא היבואן עצמו.
אבישי ברוורמן: מה קורה בגרמניה, בהולנד, בבריטניה, בצרפת?
אבישי ברוורמן: מה קורה בחלק העולם שאנחנו רוצים להיות דומים לו – מערב אירופה?
<אהוד שניידר: אנחנו, אדוני, לא מכירים את האפשרות שדווקא היבואן נותן מספרים קטלוגיים.
אבישי ברוורמן: בדקת את השאלה שלי?
<אהוד שניידר: בדקנו את זה ברמה של האיגוד.
אבישי ברוורמן: אתה לא יודע איך פועלים בארצות אחרות.
אבישי ברוורמן: אבנר, אתה מודע לזה?
<אבנר פלור: כמו שאמר עורך הדין שניידר, ההגדרה הזאת קיימת מבחינת החקיקה היום, זאת אומרת שגם היבואן יכול לתת מספר קטלוגי.
<אבנר פלור: מבדיקה שבצעתי גיליתי שיש לזה זכויות יוצרים – לא כל אחד יכול לקחת ולסמן על החלק.
<אבנר פלור: יחד עם זאת ישנם טיעונים של איגוד לשכות המסחר שרוצים את זה.
<אבנר פלור: אני מציע לשמוע אותם.
<יוסי סקורניק: בפועל היום יבואן החלק החליפי, ברוב המקרים, נותן את המק"ט של היצרן שלו.
<יוסי סקורניק: למה צריכים מק"ט שאנחנו נותנים?
<יוסי סקורניק: אם למשל יש לנו אותו חלק מארבעה יצרנים שונים – אנחנו מביאים אותה דסקית בלם מארבעה יצרנים שונים – כדי למכור אותה לספק, אנחנו נותנים לכל הדסקיות מק"ט אחד שלנו שהוא לא מק"ט מקורי, מפריד את הכול מהמקורי ואין מקום להתבלבל ביניהם וגם זה שומר על הסודות המסחריים שלנו.
אבישי ברוורמן: כדי לא לבלבל את הצרכן אתם עושים טרנספורמציה מסוימת ונותנים את המספר הזה.
אבישי ברוורמן: למה זה מפריע לך, עורך הדין שניידר?
<אהוד שניידר: זה לא מפריע לי ובלבד שיהיה סעיף אופרטיבי שייקבע שהמספר לא יהיה זהה למספר שניתן על-ידי יצרן הרכב.
<יוסי סקורניק: לא יהיה לגמרי, לעולם לא.
אבישי ברוורמן: מצוין, אז זה יירשם.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין זוכוביצקי, אם הסיפא שנאמרה על-ידי יוסי מקובלת גם על עורך הדין שניידר ועל יהודה, אז בואו נוסיף את זה ונפתור את הבעיה.
<אבנר פלור: אני מקבל את ההצעה.
<אבנר פלור: המשמעות, בצדק, היא שלא יהיה מצב שיבואן יסמן את המספר הקטלוגי של היצרן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל אם הוא מסמן אז זה מספר היצרן.
אבישי ברוורמן: רבותי, עורכת הדין זוכוביצקי זקוקה לעזרה של מישהו לניסוח.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני אומרת שמספר הזיהוי - - -
אבישי ברוורמן: תוסיפי את הסיפא שאמר מר סקורניק.
<יערה למברגר: ובלבד שלא יעשה שימוש באותו מספר זיהוי - - -
<יוסי סקורניק: ובלבד שלא ייעשה שימוש במק"ט של יבואן הרכב.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין זוכוביצקי, תקראי בבקשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מספר קטלוגי" – מספר זיהוי של מוצר תעבורה שקבע יצרנו או יצרן הרכב או בעל רישיון לייבוא מוצר תעבורה לפי העניין, ובלבד שלא ייעשה שימוש במספר הקטלוגי של היצרן;".
<איתי עצמון: כלומר שהיבואן לא יעשה שימוש.
<שרית זוכוביצקי-אור: "ובלבד שהיבואן לא יעשה".
אבישי ברוורמן: יצרן הרכב – לא יצרן קוקה קולה.
אבישי ברוורמן: רבותי, תודה.
אבישי ברוורמן: יש הערות נוספות לפני הצבעה?
<תהילה ורון: רק יבואן יכול לעשות שימוש?
<תהילה ורון: יש הרי יצרנים שלל חלקי חילוף לא מקוריים, יצרן אחר לא יכול לעשות גם הוא כפל כזה?
<תהילה ורון: לפי התיקון, הכוונה היא שהיבואן לא יוכל לרשום את אותו מספר שרשם היצרן, אבל יכול להיות שזה יצרן של חלפים לא מקוריים.
<אבנר פלור: ההסתייגות הייתה על יצרן הרכב.
<תהילה ורון: יצרן של מוצר התעבורה – אבל זה יכול להיות גם מוצר תעבורה לא מקורי, נכון?
<אבנר פלור: אבל אסור להם לעשות שימוש מבחינת המספר הזה במספר הקטלוגי של יצרן הרכב.
<יוחאי זילברברג: אני מארגון מנהלי תחבורה, ארגון אמ"ת.
<יוחאי זילברברג: זה ארגון שמאגד את מנהלי התחבורה בציים הגדולים במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: מה זה מנהל תחבורה, קצין בטיחות?
<יוחאי זילברברג: זה לא קצין בטיחות.
אבישי ברוורמן: בזמני, כשהסתפרתי, היה ספר.
אבישי ברוורמן: היום יש מה שנקרא מעצב שיער.
<יוחאי זילברברג: מנהל תחבורה מנהל ציי רכב גדולים.
<יוחאי זילברברג: לא 100 מכוניות אלא 1,000 או 3,000 מכוניות.
<יוחאי זילברברג: השאלה שלי לגבי חלקי חילוף היא: יש חלק שנקרא OEM.
<יוחאי זילברברג: רנו לא מייצרת דסקיות בלם – וליאו או ACDelco מייצרות דסקיות בלם.
<יוחאי זילברברג: יש חלק שהוא מקורי ומותקן בפס הייצור, אבל אותו יצרן, למשל וליאו, מייצר מצמדים או דסקיות בלם.
<יוחאי זילברברג: החלק הזה נקרא OEM והוא חלק של יצרן החלפים המקורי כמו שמורכב.
אבישי ברוורמן: מה ראשי התיבות של OEM?
<אבנר פלור: Original Equipment Manufacturer.
<יוחאי זילברברג: הרי זה אותו חלק כמו החלק המקורי.
<יוחאי זילברברג: איזה מספר קטלוגי יירשם?
<יוחאי זילברברג: אני לא מדבר על חלק תחליפי.
<יוחאי זילברברג: צריך לציין את זה בחוק.
<יוחאי זילברברג: לדעתי צריך להיות שהמספר הקטלוגי של חלק OEM צריך להיות כמו החלק המקורי.
<יוחאי זילברברג: מחירו של חלק OEM הוא בערך מחצית ממחירו של המקורי – זה מוזיל מאוד כבר היום את עלות התחזוקה.
<אבנר פלור: כמו שאיתי אמר בדיון הקודם, אנחנו מדברים על חוק מסגרת.
<אבנר פלור: כל הנושאים שהוא מעלה פה, הסוגים השונים, יהיו בתקנות בכלל.
אבישי ברוורמן: תודה על ההערה.
אבישי ברוורמן: נמשיך הלאה או שנצביע כבר על כל הסעיפים האלה?
<איתי עצמון: להצביע עד הגדרת "מפעל ייצור" ועד בכלל, עם התיקונים שדיברנו עליהם.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין זוכוביצקי, הוכנסו התיקונים?
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מבקשים לדלג על הגדרת "מפרט" בגלל הערות שקיבלנו ואנחנו צריכים לדון בהן.
<אבנר פלור: משרד הכלכלה העיר הערות.
אבישי ברוורמן: משרד הכלכלה העיר – אנחנו מדלגים ונחזור לאחר הסיכומים.
<עוזי יצחקי: אני לא מבין את זה – זה עניין ממשלתי.
<עוזי יצחקי: מה זה "הציגו הערות"?
<עוזי יצחקי: זאת הצעת חוק ממשלתית – הם לא יכולים להציג את זה ויש סדר בממשלה וזהו, לכן אין הערות.
אבישי ברוורמן: תראו, אני בסך הכול חבר כנסת ויושב-ראש ועדה, זה שבממשלת ישראל כל שר עובד לחוד – את זה אנחנו יודעים.
אבישי ברוורמן: בעיית המשילות בישראל היא לא 2% או 3% חסימה אלא שכל אחד עובד לבד כי אין בעל בית.
אבישי ברוורמן: אמרתי שרבין היה האחרון ששם את שבס או אלדורוטי על תכנון של פרויקט והנה הדוגמה.
אבישי ברוורמן: קטונתי בין שני ההרים הגדולים כץ ובנט - - -
<עוזי יצחקי: לא, אני פה קובע.
אבישי ברוורמן: אני רואה שיש פה נציגים ממשרד הכלכלה – אני לא רוצה לריב עם בנט, אני לא רוצה שיגידו שרבתי עם ידידי בנט.
<לאה ורון: עוזי, מאחר ודחיתם כבר הגדרה אחת - - -
אבישי ברוורמן: אתם רוצים לדבר קצת?
אבישי ברוורמן: בין הכלכלה והתחבורה?
<איתי עצמון: בכל מקרה אתה לא מאשר את כל סעיפי ההגדרה.
אבישי ברוורמן: עוזי, אתה נרגע קצת?
<איתי עצמון: אם נאשר ותהיה טעות נצטרך בקשה לדיון מחדש.
אבישי ברוורמן: אני מתייחס בכל הכאב שלי על התנהלות ממשלת ישראל בחוש הומור כי חוש הומור זה הדבר הכי טוב לכאב.
אבישי ברוורמן: אז אחרי שהתפרץ, עוזי נרגע וקיבל את המלצתנו:
אבישי ברוורמן: אנחנו נדלג ונחזור לזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מקצוע בענף הרכב" – אחד מאלה: (1) ניהול מקצועי של מוסך; (2) שמאות רכב; (3) תיווך בייבוא רכב; "משווק רכב" – יבואן רכב מסחרי או בעל רישיון לייצור רכב ושיווקו המוכרים רכב;.
אבישי ברוורמן: את המילה "בישראל" מחקת?
אבישי ברוורמן: זה בגלל שפייגלין היה פה?
<שרית זוכוביצקי-אור: מחקנו כי ממילא כל הפעילות על פי החוק היא פעילות טריטוריאלית ואין צורך לחזור על המילה "ישראל".
אבישי ברוורמן: נא להמשיך.
<שרית זוכוביצקי-אור: "המשרד" – משרד התחבורה;".
<שרית זוכוביצקי-אור: אני מוחקת את המילים "התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים".
אבישי ברוורמן: למה, כי התשתיות הלאומיות עבר לסילבן?
אבישי ברוורמן: כל פעם משנים את השמות פה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "מתווך בייבוא רכב" – בעל רישיון לתיווך בייבוא רכב לפי סעיף 56;".
<שרית זוכוביצקי-אור: כיוון שהגדרת "נזק גולמי" נמצאת באותו הקשר של הגדרת "שמאי" ו"שמאות", אנחנו רוצים לדון בזה בפרק המהותי.
<שרית זוכוביצקי-אור: "סוחר ברכב מיבואן" – בעל רישיון לקניית רכב מיבואן ומכירתו דרך עיסוק לפי סעיף 75; "סוכן מורשה" – אדם הקשור בהסכם בכתב עם יצרן רכב במדינת חוץ לתקופה של תפחת משנתיים - - -
אבישי ברוורמן: מר לוי, תקשיב: "לתקופה שלא תפחת משנתיים".
<לוי רונן: פה מתערבים חוזית.
<שרית זוכוביצקי-אור: "לתקופה שלא תפחת משנתיים שלפיו הוא מורשה למכור רכב מתוצרתו שנתקיימו בו תנאים שקבע השר לעניין היקף פעילותו ביבוא רכב; השר רשאי לקבוע תקופה קצרה מהתקופה כאמור;".
<איתי עצמון: באישור ועדת הכלכלה, אני מציע.
<איתי עצמון: שיהיה כתוב: "השר רשאי לקבוע באישור הוועדה תקופה קצרה מהתקופה כאמור".
אבישי ברוורמן: בסדר גמור – באישור ועדת הכלכלה.
אבישי ברוורמן: לעורך הדין שניידר יש הערה בנושא, בבקשה.
<אהוד שניידר: סוכן מורשה זה אותו גוף שהיבואן העקיף התקשר אתו כדי לרכוש ולייבא כלי רכב לישראל.
<אהוד שניידר: המטרה הייתה שכמו שמצפים מהיצרן שיעמוד מאחורי כלי הרכב שהוא מוכר לישראל – גם הסוכן המורשה, במידה פחותה, יהיה גוף שיעמוד מאחורי כלי הרכב שהוא מוכר ליבואן העקיף ויהיה גוף אמין.
<אהוד שניידר: הסוכן המורשה קונה ישירות מיצרן הרכב – בתחילה היה כתוב שהקשר שלו עם יצרן הרכב, כדי להוכיח את אמינותו וקיומו מספיק זמן בשוק, היה שלוש שנים.
<אהוד שניידר: עכשיו קיצרו את זה לשנתיים, ולא רק שקיצרו את זה לשנתיים אלא אומרים שהשר יהיה רשאי להפחית.
<אהוד שניידר: השר צריך להאריך – לא להפחית.
אבישי ברוורמן: יש לך פה את אישור ועדת הכלכלה.
<אהוד שניידר: בסדר, אבל זה צריך להיות להאריך – לא להפחית, מפני שיגידו: אנחנו מוותרים עכשיו על זה שאותו גוף שהיבואן העקיף רוכש ממנו כלי רכב יהיה גוף קיים ויש לו נוכחות - - -
אבישי ברוורמן: מה היית כותב כאן?
<אהוד שניידר: ראשית, שהתקופה צריכה להיות יותר ארוכה ולא יותר קצרה, כמו למשל שלוש שנים.
<אהוד שניידר: שנית, שהשר רשאי להאריך ולא לקצר.
<אהוד שניידר: למה לקצר?
אבישי ברוורמן: זאת אומרת אתה בעד כיוון אחד של מיטת סדום.
<אהוד שניידר: הערה נוספת בעניין מסמכי התקינה: לכאורה, היבואן העקיף יכול להיות במצב שהוא מביא 1,000 או 2,000 או 3,000 כלי רכב בשנה כמו יבואנים רגילים שמביאים כלי רכב.
<אהוד שניידר: להיכן נעלמה פה אותה דרישה של מסמכי התקינה שחלה על יצרן ועל יבואן ישיר?
<אהוד שניידר: למה פה זה לא רלוונטי יותר?
אבישי ברוורמן: זאת הערה מעניינת, תכף אבנר יתייחס אליה.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין אינגריד הר אבן שמייצגת את איגוד המוסעים, בבקשה.
<אינגריד הר אבן: הגדרה של "סוחר ברכב מיבואן" שבשפת העם קוראים לזה סוכן, סוכנויות למכירת רכב, למה הוא צריך רישיון ולא די בהסכם עם היבואן?
אבישי ברוורמן: מה את רוצה שיהיה כתוב שם?
<אינגריד הר אבן: מי שהתקשר בהסכם עם יבואן – למה צריך רישיון לזה?
<אינגריד הר אבן: אין לכם פה עיסוק מוגבל.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין זוכוביצקי, אבנר – מקובל עליכם התיקון שלה?
<שרית זוכוביצקי-אור: זה שם של מקצוע שאנחנו מסדירים אותו: "סוכן ברכב מיבואן".
<אינגריד הר אבן: זה לא מקצוע – זה חוזה עם יבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מסדירים פה שירות חדש.
אבישי ברוורמן: עורך הדין עצמון ינסח את כוונת שאלתי בצורה יותר משפטית ונוקבת.
<איתי עצמון: אני חושב אדוני שהשאלה שהתכוונה עורכת הדין לשאול היא מה בעצם הרציונל העומד מאחורי רישוי התחום הזה.
<איתי עצמון: צריך להסביר את זה.
<שרית זוכוביצקי-אור: נקרא את סעיף 75.
אבישי ברוורמן: אני רוצה תוכן.
<לאה ורון: גם סעיף 75 לא מסביר.
אבישי ברוורמן: מה הסיבה?
אבישי ברוורמן: עורכת הדין הר אבן שאלה שאלה יפה והציעה תיקון יפה.
אבישי ברוורמן: מה הבעיה מבחינת התוכן?
<שרית זוכוביצקי-אור: המצב המשפטי שמוסדר בתקנות התעבורה הוא שסוחרי רכב מקבלים רישיון באופן וולונטרי.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, אנחנו מטפלים פה בסחר ברכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: המשמעות היא שאדם שסוחר ברכב - -
<אינגריד הר אבן: זה מיבואן, זה משהו אחר.
אבישי ברוורמן: תעני לשאלה.
<שרית זוכוביצקי-אור: סחר בכלי רכב הוא עיסוק שמוסדר בתקנות התעבורה באופן וולונטרי.
<שרית זוכוביצקי-אור: נוצרה קבוצה ייחודית של סוחרים: הסוחרים שקונים מהיבואנים.
<שרית זוכוביצקי-אור: הם קונים כלי רכב חדשים, למרות שהם נרשמים ולכן הם לא חדשים במובן - - -
אבישי ברוורמן: אל תבלבלי אותנו.
<שרית זוכוביצקי-אור: טוב, אני גם לא רוצה להטעות.
אבישי ברוורמן: אתם רוצים לעצור ולענות בדיוק?
<שרית זוכוביצקי-אור: יש דברי הסבר.
אבישי ברוורמן: השאלה פשוטה: מה הרציונל?
<שרית זוכוביצקי-אור: את הקבוצה הזאת של הסוחרים שמוכרים רכב שהוא למעשה חדש – כמו יבואן, אנחנו רוצים להבטיח שמי שעוסק בתחום יש לו את האיתנות הפיננסית - -
אבישי ברוורמן: אז לנוחי דנקנר אסור לייבא מכוניות?
<שרית זוכוביצקי-אור: - - ושייתן לקונים שלו הבטחה צרכנית כמו שנותן היבואן.