GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אתי בנדלר: בחוק המכר (דירות), התשל"ג-1973, אחרי סעיף 3 יבוא: "חובת מסירת מחירון פריטים הכלולים במפרט.
<אתי בנדלר: 3א.
<אתי בנדלר: (א) המוכר דירה יצרף לחוזה המכר, ביחד עם המפרט והוראות התחזוקה והשימוש, גם מחירון של הפריטים הכלולים במפרט, לפיו יזוכה הקונה אם יוותר על פריט כלשהו מאותם פריטים.
<אתי בנדלר: " שתי הערות לסעיף קטן זה: א.
<אתי בנדלר: הפריטים הכלולים במפרט ובתוספת לחוק.
<אתי בנדלר: אנחנו נעשה את זה בתופסת או שאני אעשה את ההפניה בסעיף עצמו לאותם פריטים שדובר עליהם קודם.
<אתי בנדלר: דבר שני: "לפיו יזוכה הקונה אם יוותר על פריט כלשהו מאותם פריטים או יחויב אם יבקש להוסיף פריטים כאלה".
אבישי ברוורמן: מותר לו גם כן - -
<אליאב בן שמעון: אבל אנחנו לא יודעים מה הקונה ירצה ובגין מה הוא יחויב?
<אליאב בן שמעון: מה רמת השדרוג שהוא ירצה, לצורך הענין.
<אליאב בן שמעון: אני לא יודע מה הוא רוצה, אני לא יודע מה לנקוב שם.
<אתי בנדלר: לא, אם הוא יבקש אותם פריטים.
<אתי בנדלר: הוא לא ירצה בדוגמה שניתנה קודם של 6 מטרים ארונות מטבח, הוא לא יבקש לשדרג את ארונות המטבח אלא לעשות 9 מטרים.
<אליאב בן שמעון: אבל אז המחיר הוא שונה.
<אליאב בן שמעון: המחיר הוא על 6 ולא על 9.
<אתי בנדלר: אז יודעים מה המחיר פר מטר - -
<קריאות: זה לא עובד לפי מטר.
<אליאב בן שמעון: זה תלוי הפריט, זה תלוי הסוג שלו, זה תלוי עבודות ההכנה שיש לפריט הזה.
<אליאב בן שמעון: לא דין אסלה תלויה כדין אסלה רגילה מבחינת עבודות.
<אליאב בן שמעון: אני בכוונה נכנס לפריט שרוצים לשנות - -
<אתי בנדלר: אתה מדבר על שינוי ואנחנו מדברים על ויתור או תוספת.
<אתי בנדלר: אלה שני דברים שונים.
<אליאב בן שמעון: זה סוג של תוספת.
<אתי בנדלר: אוקי, אז גם הוספת נקודת חשמל או מאור, אם אתה שם את זה בקיר זה או אחר, זה גם סוג של שינוי.
<אליאב בן שמעון: אני חושב שאת יכולה להסכים אתי בדיוק לדוגמה שנתתי, שאם מבקשים לשדרג אסלה מסוימת או סוג של תאורה מסוימת וזה מצריך עבודה אחרת לגמרי.
<אליאב בן שמעון: עבודת הכנה אחרת לגמרי.
<אליאב בן שמעון: אני כרגע לא יודע לקבוע את המחיר - -
<אתי בנדלר: אתה מדבר על שינוי סוג הפריט.
<אתי בנדלר: הצעתו של חבר הכנסת שטרית לא מדברת על שינוי סוג הפריט אלא על אותו סוג פריט, להוסיף עוד ממנו.
<אתי בנדלר: ברור שאם מוסיפים עוד נקודת מאור, אז לא מוסיפים אותה צמוד לנקודת המאור הקיימת.
<אתי בנדלר: ברור שמדובר במיקום נוסף אבל על זה בדיוק דיבר חבר הכנסת שטרית, שהוא רוצה להוסיף עוד שקעים לצורך הענין.
<אמיר הלר: אני סמנכ"ל התאחדות "בוני ארץ".
<אמיר הלר: גברתי היועצת המשפטית, לצורך הענין, נניח והדייר רוצה עוד ארון מטבח, יש לו מחירון על 6 ועכשיו הוא רוצה עוד אחד.
<אמיר הלר: האפשרות לבנות עוד - -
אבישי ברוורמן: חברה, אני נשוי לארכיטקטית, אני מכיר את הדברים האלה.
<אמיר הלר: - - אותו דבר אם הוא רוצה עוד מיזוג אוויר.
<אמיר הלר: אם הוא רוצה עוד מערכת של מיזוג אוויר בדירה לחדרים נוספים, זה שינוי אחר לגמרי.
<אמיר הלר: אתה לא יכול לתת את אותו מחיר גם בתוספת.
<אתי בנדלר: אז אין טעם.
<אתי בנדלר: אם כל ההצעה שלך, חבר הכנסת שטרית, מדברת רק על זיכויים, חבל על ההצעה.
מאיר שטרית: או שינוי.
<אתי בנדלר: אז מה זה שינוי?
<אתי בנדלר: הם לא רוצים שינוי.
מאיר שטרית: תלוי על מה.
מאיר שטרית: ארון מטבח הם לא יכולים לשנות אבל להוסיף נקודת חשמל, הם כן יכולים.
מאיר שטרית: לזה יש מחירון.
<אתי בנדלר: אבל הם לא רוצים.
<אתי בנדלר: אני לא מבינה על איזה שינוי מדובר בנקודת חשמל?
מאיר שטרית: שינוי המיקום שלה.
מאיר שטרית: אני רוצה להעביר מפה לפה.
<אתי בנדלר: לא, אז הם אומרים שזה משנה כבר את כל התכנון שלהם.
<אתי בנדלר: זה עבודה.
אבישי ברוורמן: רבותי, אנחנו במלכוד, מדוע?
אבישי ברוורמן: אני רוצה להסביר את המלכוד: החוויה שלי, אני כבר 21 שנה נשוי לאדריכלית ואני גם בניתי הרבה מאד פרויקטים בחיים שלי, אז הנקודה הזאת, שברגע שמשנים משהו, זה משנה את הדברים ולכן פה - -
<לאה ורון: אבל אם מוסיפים עוד מטר ארון במטבח...
אבישי ברוורמן: השאלה איפה.
<לאה ורון: במידה ויש מקום.
אבישי ברוורמן: אבל איך הדבר הזה מתפרש כשזה רק הדבר הזה וזה לא השינוי - -
<אליאב בן שמעון: למה שהעירה מנהלת הוועדה: בהחלט אם מוסיפים עוד ארון צמוד לארון מטבח של 6 מטר, זה בדרך כלל כרוך בשינויי אינסטלציה, זה כרוך בשינויי חשמל, זה כרוך לפעמים בשינויים של קירות בדירה, אז אני לא יכול להגיד שמטר ארון עולה לי 100 שקל ועכשיו אני מוסיף עוד 3 מטר אז אנחנו נזכה או נחייב את הדייר ב-300 שקלים.
<אליאב בן שמעון: זו לא השיטה.
<לאה ורון: ואם זה לא?
<לאה ורון: על פי רוב נותנים הקבלנים לרוכשים מטבחים שהם קטנים ומצומצמים, ויש מקום - -
<אליאב בן שמעון: אני חושב שאנחנו בהחלט יכולים לסכם את הדברים האלה עם חבר הכנסת שטרית.
מאיר שטרית: תראה, אני יכול להבין את הבעיות שלך.
מאיר שטרית: הכוונה שלי היתה לטפל בנושאים.
מאיר שטרית: אני מבין ששינוי של ארון מטבח זה יכול להיות שינוי אדריכלי שמשנה את כל - -
<לאה ורון: ללא צורך בשינוי אדריכלי.
<לאה ורון: זה תוספת של עוד מטר ארון.
מאיר שטרית: קשה להגדיר מה צריך ומה לא צריך.
מאיר שטרית: הם יגידו לך שכל שינוי זה שינוי אדריכלי.
<אתי בנדלר: הנה, הוא אמר שגם נקודת מאור נוספת זה שינוי אדריכלי.
מאיר שטרית: - - לכן, שאלתי את יושב ראש ארגון "בוני הארץ" מה המקומות שבהם יש שינויים והוא אמר לי 3 דברים מרכזיים שאלה רוב השינויים: מטבח, ריצוף ואינסטלציה ונקודות חשמל.
מאיר שטרית: אלה הדברים המרכזיים.
מאיר שטרית: מיזוג נוסף עכשיו וזה גם צודק.
מאיר שטרית: נקודות חשמל, השינויים, זה דבר שאפשר לתמחר אותו, להגיד: אני רוצה נקודה במקום פה, פה, הוא צריך לתת לי מחיר.
מאיר שטרית: לזה יש מחיר שאפשר לחשב אותו בשתי דקות.
מאיר שטרית: אני אומר לך כמי שבונה.
<יואב שנהר: החוק יעשה הרבה מאד ברגע שהוא יחייב שיהיה מחיר, יקבע כאשר יקבע בין הקבלן לבין הקונה.
<יואב שנהר: אבל בשעה שבכלל מסמכי החוזה, הרי הם סיכמו את מחיר הדירה, הוועדה לא קבעה את מחיר הדירה אבל הם צריכים לסכם ביניהם מראש, וזה לטובת כל הצדדים, מחירון מוסכם גם לתוספת של נקודת החשמל.
<יואב שנהר: ברגע שזה יחויב, יהיה סדר ויבוא שלום לציון.
<יואב שנהר: מאד.
<יואב שנהר: רוב החברות כבר עושות את זה.
מאיר שטרית: לא ניתן.
<אליאב בן שמעון: לא ניתן ובטח לא על פי מחירון "דקל".
<יואב שנהר: לא אמרתי "דקל".
מאיר שטרית: יש לי פתרון פשוט: מאחר והיועצת המשפטית, גברת אתי בנדלר, ניסחה בכישרון רב את השינוי בסעיף וכתבה: מחירון של הפריטים הכלולים במפרט ובתוספת לכך, לפיו יזוכה הקונה אם יוותר על פריט כלשהו מאותם פריטים, אני מציע שבתוספת לכך נכתוב "שינויים", שם נוכל להגדיר איזה שינויים.
מאיר שטרית: לא כל שינוי.
מאיר שטרית: למשל, נגדיר שנקודת חשמל, התוספת.
מאיר שטרית: הרי בתוספת תכתבי מפרט - -
<אתי בנדלר: לא, אני לא אכתוב.
<אתי בנדלר: אני רק אפנה לאותם דברים שאמרתי: אריחי קרמיקה למשל.
מאיר שטרית: אני מציע להפריד לגבי השינויים שגם במפרט שאנחנו נותנים בתוספת, שיהיה כתוב איזה דברים ניתן לשנות ועליהם הוא צריך לתת מחיר.
מאיר שטרית: למשל, נקודת חשמל, כן.
מאיר שטרית: ארון מטבח – לא.
<לאה ורון: זאת אומרת, לאחר הקריאה הראשונה, מה שתכניס הוועדה לתוך הצעת החוק בתוספת זה גם את אותם פריטים שניתן יהיה לשנות.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, מקובל.
אבישי ברוורמן: גברת פריזמנט.
<אביטל פריזמנט: אני חושבת שיש גם צורך לגבי המטבח לדעת כמה המטבח הזה שווה בחנות כשאני ארצה לשנות.
<אליאב בן שמעון: הוא יהיה במחירון.
<אליאב בן שמעון: זו בדיוק ההצעה של חבר הכנסת שטרית.
<אליאב בן שמעון: אני הבעתי איזה סוג של חשש דווקא מהכיוון הצרכני.
אבישי ברוורמן: היא התכוונה לדעת גדולים.
אבישי ברוורמן: עורכת דין בנדלר, ממשיכים.
<אתי בנדלר: מקריאה – "(ב) ויתר קונה על פריטים הכלולים במפרט, יזכה המוכר את הקונה במחיר המחירון וימסור לו מפרט מעודכן".
<אתי בנדלר: מדובר כאן רק על ויתור.
<אתי בנדלר: ומה עם השינוי?
מאיר שטרית: אותו דבר: ביקש הקונה שינוי - -
<אתי בנדלר: יקבל מפרט מעודכן.
<אתי בנדלר: אני לא בטוחה שהנושא של השינויים סגור.
<אתי בנדלר: אני צריכה לחשוב על זה.
מאיר שטרית: ויתר הקונה על פריטים הכלולים במפרט או ביקש הקונה שינויים על פי התוספת, יזכה המוכר את הקונה במחיר המחירון בהתאמה.
מאיר שטרית: יודיע מה המחירים שהוא מבקש על השינוי.
<אליאב בן שמעון: אם אפשר ברשות היושב ראש וחבר הכנסת שטרית, אני חושב שאנחנו מכניסים לתוך ההצעה הנוכחית שדיברה על פריטים וזיכויים של פריטים מחיר של שינויים.
<אליאב בן שמעון: אנחנו נכנסים למקום שאנחנו בהחלט לא נוכל לפרט את המחירים האלה.
מאיר שטרית: אנחנו נגיד בתוספת מה השינויים.
<אליאב בן שמעון: שינויים שיוגדרו בתוספת לצורך הענין.
<אליאב בן שמעון: שיהוו חלק מהתוספת.
<אליאב בן שמעון: לא שינויים כי מחר יגידו לי - -
מאיר שטרית: זה בדיוק הרעיון.
מאיר שטרית: אולי צריך את סעיף ב' לפצל לשניים.
מאיר שטרית: האחד כמו שהוא כתוב, וכן לכתוב ג': ביקש הקונה שינויים על פי התוספת, יודיע הקבלן, המוכר לקונה, מה השינויים.
<אתי בנדלר: לא, אבל הוא צריך להודיע על זה מראש את המחירים של השינויים.
<אתי בנדלר: זה מה שאתה אומר.
<אתי בנדלר: בעת מכירת הדירה הוא צריך לפרט מפרט שבו יהיה גם מחיר של שינויים.
מאיר שטרית: את צודקת, אז צריך לכתוב את זה בסעיף נפרד.
<אתי בנדלר: בסדר, אבל מי יקבע מראש לגבי איזה שינויים?
מאיר שטרית: התוספת.
<אתי בנדלר: ומתי התוספת הזאת תקבע מה יהיה בתוספת?
<קריאה: שינויים צריכים להיקבע בתוספת.
<אתי בנדלר: בעת הכנת ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, ויקבעו בפירוש לגבי איזה שינויים יצטרכו לתת מחירון מראש.
מאיר שטרית: זה הפתרון.
<אליאב בן שמעון: אני רוצה לחזור על זה עוד פעם, ובאמת זה בהמשך לפגישה של חבר הכנסת שטרית: השינויים שאנחנו יכולים להגדיר בתוספת, אם אני מנסה להסתכל עכשיו על דירה, זה אך ורק שינויים בנושא נקודות חשמל.
<אליאב בן שמעון: זה הנושא היחידי שאפשר להכניס בתוספת.
<אתי בנדלר: אני לא יודעת למה.
<אתי בנדלר: אתה לא יכול להגביל מראש את שיקול דעת הוועדה - -
<אליאב בן שמעון: אוקי, בסדר.
<אתי בנדלר: סליחה, אני רוצה שיובהר: אתה לא יכול להגביל מראש את שיקול דעת הוועדה לגבי החלטותיה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
<אתי בנדלר: לגבי שינויים בנקודות החשמל כרגע זה ברור אבל יתכן שהוועדה תחליט להכניס שינויים נוספים.
מאיר שטרית: 100 אחוז.
מאיר שטרית: צודק.
אבישי ברוורמן: קיבלנו?
מאיר שטרית: כן, קיבלנו.
אבישי ברוורמן: אז לכן, אני רוצה להצביע על מה שתכתבי.
<לאה ורון: רגע, הנציג של משרד האוצר רוצה להתייחס להצעת החוק.
<אביחי יפת: אנחנו תומכים ברוח השינויים - -
<לאה ורון: אביחי, תודיע לוועדה אם היא כרוכה באיזו שהיא עלות מאוצר המדינה?
<אביחי יפת: לא כרוכה.
אבישי ברוורמן: אתי, את יכולה לקרוא כדי שאני אוכל להצביע?
אבישי ברוורמן: זו זכות בשבילי שידידי שטרית - -
מאיר שטרית: העונג שלי, אדוני היושב ראש.
מאיר שטרית: אני מאד שמח לבוא לוועדה שלכם.
מאיר שטרית: ועדה יעילה ורצינית.
אבישי ברוורמן: זו הוועדה הכי פעילה - -
מאיר שטרית: אתה יודע איך נלחמתי לקבל את הוועדה הזאת בכנסת?
אבישי ברוורמן: באמת ועדה מרתקת.
אבישי ברוורמן: והדבר הכי גרוע שיש שם, יש שם צוות נפלא.
מאיר שטרית: בכנסת הקודמת, זוכרים כמה לחמתי לקבל את הוועדה הזאת?
מאיר שטרית: לצערי, ללא הצלחה.
<לאה ורון: הצוות של הוועדה, בתור פקידים, מנוע מלהגיב.
<אתי בנדלר: טוב, אין לי כמובן את הנוסח כרגע, אני עוד צריכה לחשוב עליו אבל באופן כללי, סעיף קטן (א) ידבר על כך שבנוסף למפרט יהיה מחירון של פריטים, של חלק מהפריטים שדובר עליהם קודם, שקראתי אותם במהלך הישיבה - -
<לאה ורון: רבותי, נציגי הממשלה, יש בחוץ חדר התייעצות.
אבישי ברוורמן: רבותי, מה זאת הפגיעה של הממשלה בריבונות הכנסת?
<אתי בנדלר: - - מחירון של חלק מהפריטים הכלולים במפרט וכן של שינויים בדירה, מחירון שינויים בדירה, שאותם יצטרך הקבלן למסור לקונה בעת רכישת הדירה.
<אתי בנדלר: הקונה יהיה רשאי לבקש לוותר על פריטים שכלולים באותה רשימה שבתוספת או לבקש את השינויים תמורת התשלום שיהיה נקוב בתוספת.
<אתי בנדלר: את רשימת השינויים שיכללו בתוספת תקבע הוועדה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, את זה אני אציין בדברי ההסבר.
<אמיר פז: סליחה, אתי.
<אמיר פז: מבחינה משפטית, "שיקבעו בתוספת", לאיזו תוספת?
<אתי בנדלר: תוספת לחוק המכר (דירות).
<אמיר פז: תוספת נפרדת, לא הצו במפרט את מדברת.
<אמיר פז: לתוספת שתיקבע בחקיקה עצמה כי הצו למפרט זה השר.
<אמיר פז: אני לא רוצה לעשות סלט...
<אתי בנדלר: בחוק המכר (דירות).
<אתי בנדלר: יש כבר תוספת אחת שנקרא לה א' וזו תהיה תוספת ב' או ההיפך.
אבישי ברוורמן: הנחנו את דעתך?
אבישי ברוורמן: אם כך, אני עובר להצבעה.
אבישי ברוורמן: אתה לא יכול להצביע, מאיר, זה יפסול את זה.
אבישי ברוורמן: נמנעים – אין ההצעה אושרה פה אחד.
אבישי ברוורמן: שתהיה שנה טובה, שנה עם בניה שהצרכנים ירגישו שמקבלים משהו בארץ הזאת.
אבישי ברוורמן: שנה טובה.
אבישי ברוורמן: רבותי, יש לי נושא קצר.
אבישי ברוורמן: יש לי הכבוד ובמקרה הזה גם העונג.
אבישי ברוורמן: אני כבר הודעתי שהחלטתי להמליץ להקים ועדת משנה למאבק בתאונות הדרכים.
אבישי ברוורמן: הנושא הזה הופך להיות נושא שלצערי, שר התחבורה לשעבר, הדאגה היא ממש...
אבישי ברוורמן: נושא כבד, קשה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעלה פה גם במליאה נושאים אבל במקביל, אנחנו רוצים לפי סעיף 109א של פרק שלישי: "ועדות לענין מסוים, ועדות משנה.
אבישי ברוורמן: להקים ועדה קבועה שרשאית לבחור מזמן לזמן מבין חברי הכנסת הקבועים ועדת משנה ואת היושב ראש שלה", וכולי וכולי.
אבישי ברוורמן: לכן, אני ממליץ להקים ועדת משנה למאבק בתאונות דרכים, ואני ממליץ למנות את חבר הכנסת דוד צור, לשעבר ניצב במשטרה, אדם שהנושא קרוב ללבו, ליושב הוועדה.
אבישי ברוורמן: מי בעד – 3 מי נגד - אין אושר פה אחד.
יצחק וקנין: שלום לכולם, גמר חתימה טובה לכולם.
יצחק וקנין: על סדר היום תקנות תכנון משק החלב (מנגנון לעדכון מחירים מזעריים של ליטר חלב) (הוראת שעה), התשע"ג-2013.
יצחק וקנין: זה הנושא הראשון.
יצחק וקנין: הנושא השני שיידון בהמשך הישיבה הוא תקנות תכנון משק החלב (שינוי סכומי ההיטלים שבתוספת לחוק), התשע"ג-2013.
יצחק וקנין: נמצאים אתנו נציגי משרד הכלכלה, משרד החקלאות, מועצת החלב וחברי הכנסת החרוצים רונן הופמן ועמר בר-לב.
<רחל בורושק: נמצאים גם נציגי התאחדות מגדלי בקר לחלב והתאחדות חקלאי ישראל.
<אלון מסר: ונציגי משרד האוצר, אם כבר כולם מזדהים.
יצחק וקנין: שלום לכולם.
יצחק וקנין: רבותי, אני רוצה לפתוח את הישיבה.
יצחק וקנין: הנושא הזה מוכר, לי לפחות, בצורה מעמיקה מאוד.
יצחק וקנין: השתתפתי בכל הישיבות הקודמות בהן דנו בנושא תקנות משק החלב וגם בחוק החלב.
יצחק וקנין: אני חושב שלא פספסתי אפילו ישיבה אחת, גם כשהגיע לוועדת הכספים נושא מחירי המטרה וקביעת המחיר, שאנחנו הולכים לדון בו היום.
יצחק וקנין: הנושאים הללו מוכרים לי היטב.
יצחק וקנין: אנחנו אמורים לאשר היום את התקנות על מנת שהנושא ייכנס לסדר.
יצחק וקנין: לפני כן הייתי רוצה לשאול שאלה בעקבות כמה כתבות שהתפרסמו, לפיהן מיד אחרי החג מחיר המטרה אמור לעלות בכ-4 אגורות, שזה בעצם מייתר את כל ההפחתה שהולכת להיות כעת, יש הפחתה ומיד עדכון.
יצחק וקנין: אני מבין, כמי שמגדל בעצמו – לא חלב אלא ביצים, שגם שם יש מחיר מטרה – שמחיר המטרה נקבע על-פי התשומות, וחלקן לא תלויות בנו.
יצחק וקנין: חלקן גם תלויות בנו, הן תוצרת שאנחנו מייבאים ואנחנו צריכים לשלם עבורה יותר, הן כאשר מעלים את המע"מ וזה מעלה גם את התשומות.
יצחק וקנין: אני חושב שאולי זה חלק מהעלייה האחרונה במחיר.
יצחק וקנין: אבל הייתי רוצה לשמוע דווקא, לפני שאני פותח, אותך, שייקה דרורי.
<שייקה דרורי: אני מנכ"ל מועצת החלב.
<שייקה דרורי: כפי שאמרת, מחיר מטרה אכן נקבע לפי תחשיב, והתחשיב עולה ויורד.
<שייקה דרורי: כפי שהוא ירד בשני הרבעונים האחרונים, באחרון הוא ירד ב-9 אגורות, כמעט 10 אגורות, ובקודם ב-6 אגורות, אז הפעם הוא גם צריך להתעדכן בכ-5 אגורות.
<שייקה דרורי: ההורדה של מתווה לוקר, שלשמו התכנסנו פה – זה באמת ריצה לטווח ארוך.
<שייקה דרורי: פה מדובר על ירידה ארוכה של 4 שנים, שמתחילה עכשיו וממשיכה בשנה הבאה וכולי.
<שייקה דרורי: היא למעשה תפחית את הכסף שהחקלאי מקבל תמורת החלב הגולמי שלו.
<שייקה דרורי: הכול בשביל שבסופו של דבר ההפחתה תגיע לצרכן, וזה חשוב בפני עצמו.
<שייקה דרורי: צריך לדעת, כפי שאמרתי, שלפעמים התחשיב יורד ולפעמים הוא עולה.
יצחק וקנין: מה המרכיב העיקרי בעלייה האחרונה?
<שייקה דרורי: אבקש שתענה רחל בורושק שעשתה הבוקר את החישוב.
<רחל בורושק: אנחנו עושים את החשבון של מחיר המטרה אחת לרבעון, ותמיד בתחילת הרבעון, כדי שהמחלבות יידעו איך לנהוג בחודשים הבאים.
<רחל בורושק: כאשר עושים אותו לא יודעים מה יקרה במחירי המספוא בעולם, והמספוא שנכנס לארץ, ושערי הדולר, ויש עוד מזונות של השוק המקומי.
<רחל בורושק: יש תמיד מרכיבים נעלמים ואנחנו "מגלגלים" אותם מידי רבעון.
<רחל בורושק: כך קרה שהנוסחה מתעתעת בנו ומחירי התשומות נמצאים בתנודתיות ולכן בשני רבעונים קודמים ירדנו, פעם ב-6 אגורות וברבעון הקודם כמעט ב-10 אגורות.
<רחל בורושק: המחלבות דווקא הגיבו לעניין הזה בירידה של חלק ממחירי המוצרים.
<רחל בורושק: עכשיו אנחנו גולשים לאיזו יציבות, עם מגמת ירידה, אבל הגלישה ליציבות כוללת איזה תיקון – שייקה דרורי קצת "קמצן", הוא אמר 5 אגורות, אנחנו יותר קרובים ל-6 אגורות.
<רחל בורושק: החקלאים ירגישו קצת יותר נוח אחרי הירידה הקודמת.
<רחל בורושק: הירידה של 6 האגורות הללו כבר כוללת את הירידה של 1.7 אגורות שצריכה לקבל תוקף היום בהחלטה.
יצחק וקנין: בכמה מסתכם המרכיב של עליית המע"מ בדבר הזה?
יצחק וקנין: את יכולה להגיד לנו?
<רחל בורושק: מחיר המטרה, כפי שאנחנו מחשבים אותו, הוא היום בערך 2.20 שקל ללא מע"מ.
<רחל בורושק: המע"מ לא משחק תפקיד, לא במדידת התשומות ולא בתפוקה.
<רחל בורושק: המחלבה קונה את החלב כולל מע"מ ואחר-כך "מגלגלת" הלאה.
<רחל בורושק: המרכיב של התשומה העיקרית הוא כמובן, כמו אצל התרנגולות כך גם אצל הפרות, המזון.
<רחל בורושק: בניגוד לתרנגולות יש לרפתנים פריבילגיה להאכיל במזון גם מתוצרת מקומית וזה מאזן.
עמר בר-לב: העלייה במחיר היא כתוצאה מעליית מחיר המזון?
<שייקה דרורי: העליות הן בינלאומיות, לא מקומיות.
<רחל בורושק: במקרה הזה דווקא במזון המקומי היתה עלייה.
<רחל בורושק: המחירים בעולם של גרעיני המספוא של תירס, חיטה, שעורה וחלבונים דווקא נמצאים במגמת ירידה, שנראה אותה בחודשים הבאים.
עמר בר-לב: אז למה המחיר עולה?
<רחל בורושק: המזון המקומי, שהוא גם מרכיב לא קטן, מחירו עלה.
<יואב פויזנר: הוא עלה בחורף, לא עכשיו.
<רחל בורושק: אנחנו "מגלגלים" עלויות כל הזמן, כפי שאמרתי, ועכשיו זה בא לידי ביטוי.
<קריאה: מה היחס בין ייבוא ובין תוצרת עצמית של מזון?
יצחק וקנין: ענף הרפת הוא הרבה יותר קטן מהלול, כי בלול זה מרכיב הרבה יותר גדול בייבוא.
<רחל בורושק: בעיקרון, כל גרעיני המספוא שמאכילים בהם בעלי חיים בארץ, כולם מגיעים מייבוא.
<רחל בורושק: זה סדר גודל של 3.5 מיליון טון, כולל חלבונים, שחלקם הולכים לשמן וחלקם להאבסה.
<לאה ורון: מאילו ארצות מייבאים?
<רחל בורושק: בזמנו, היסטורית, רוב הייבוא הגיע מארצות-הברית.
<רחל בורושק: היום יש סופרמרקט קצת יותר גדול: דרום אמריקה חזקה בעניין הזה, קונים לא מעט במזרח אירופה, ברוסיה, רומניה, מדינות כאלה.
<רחל בורושק: כלומר, יש גם שווקים קצת יותר קרובים, אבל הרוב עדיין מגיע מעבר לאוקיינוס, מארצות-הברית, ברזיל וארגנטינה.
יצחק וקנין: לפני שאתן למשרד החקלאות לפתוח את הדיון בנושא, אני מבקש לשאול לגבי המחסור.
יצחק וקנין: בכתבה נכתב שיהיה מחסור במוצרי חלב.
יצחק וקנין: ממה זה נובע?
<שייקה דרורי: נכון.
<שייקה דרורי: חלק נכבד ממוצרי החלב, כמו הקוטג', מייצרים אותם במשך 3 או 4 ימים.
<שייקה דרורי: זאת אומרת, תהליך לוקח 3-4 ימים.
<שייקה דרורי: זה אומר, אם נסתכל על השבוע הנוכחי, ביום ראשון מה שהתחילו לייצר יצליחו לסיים ביום רביעי, אבל ביום שני כבר אי אפשר להתחיל לייצר כי תהליך הייצור אמור להסתיים בחגים.
<שייקה דרורי: זאת אומרת, מתוך 6 ימי עבודה, או 5 ימי עבודה, השבוע נשאר לנו רק יום אחד לייצר קוטג'.
<שייקה דרורי: אותו דבר עם מוצרים אחרים.
<שייקה דרורי: לכן חלק מן המוצרים פשוט אין ימים לייצר אותם וזו בעיה נקודתית.
<שייקה דרורי: המחלבות נערכו מראש עם מלאי, אבל יש מוצרים שחיי המדף שלהם קצרים ואז כמובן המלאי קטן.
<שייקה דרורי: יש מוצרים שחיי המדף שלהם הם חודש ימים.
<לאה ורון: גם למוצרי החלב מפוקחים?
<שייקה דרורי: בוודאי.
<שייקה דרורי: חלב לשתייה למשל – עם הקרטונים יש פחות בעיה כי יצרו קצת מלאי, אבל עם שקיות חלב, שאורך חיי המדף שלהן קצר, אי אפשר ליצור מלאי הרבה יותר גדול.
<שייקה דרורי: לצערי, דרך אגב, העיתונות פעמים רבות גורמת להגברת החוסר, כי עכשיו אנשים רצים וקונים, לפעמים קצת יותר מדי, אבל בסך הכול אם יהיה מחסור הוא יהיה נקודתי מאוד, רק יום או יומיים ורק בחלק מן המקומות.
<שייקה דרורי: אני מעריך שנעבור את זה בשלום.
יצחק וקנין: טוב, קיבלנו תשובה.
יצחק וקנין: אפשר להתחיל.
<תניב רופא: תודה.
<תניב רופא: קודם כול, אני רוצה להודות לוועדה שהתכנסתם בדחיפות כל-כך גדולה ונערכתם מהר בשביל לקיים את הדיון הזה לפני 1 באוקטובר, שאז נרצה שההפחתה, שמרכיב ההתייעלות ייכנס לחישוב.
<לאה ורון: לא נפרט את התהליך שעברנו ואת העובדה שנזקקנו להוציא סדרי יום שבניגוד למנהגנו כתוב בהם "בכפוף להעברת פנייה בחתימת שר החקלאות ופיתוח הכפר ושר האוצר, כמתחייב מהחוק".
<לאה ורון: ציפינו וחיכינו ימים רבים לחתימות שני השרים על תקנות תכנון משק החלב.
יצחק וקנין: פחדתי שעוד יגידו לי שמבטלים את הכול כי שר האוצר לא חתם, אבל בסוף הכול הסתדר.
<תניב רופא: לכן אני באמת רוצה להודות על המאמץ שנעשה פה לקיים את הדיון.
<תניב רופא: זה היה מאוד-מאוד חשוב לכולנו.
<תניב רופא: כל התהליך, שבסופו אתם קיבלתם את החתימה ואת התקנות, היה תהליך של קבלת הסכמות מכל הגורמים הנוגעים בדבר.
עמר בר-לב: בשם מי את מדברת?
<תניב רופא: אני יושבת-ראש מועצת החלב במשרד החקלאות.
<תניב רופא: הנוסח שלפנינו היום – וחילקנו נוסח מעודכן הבוקר – נתקבל בהסכמות מלאות.
<תניב רופא: יש איזו מילה נוספת שנרצה אולי להוסיף בדיון, אבל מעבר לכך כל הנוסחים כאן מוסכמים על-ידי התאחדות מגדלי הבקר, המועצה לענף החלב בישראל והממשלה כמובן.
<תניב רופא: אני מקווה שנוכל להתקדם ולאשר את זה.
יצחק וקנין: חברי הכנסת רוצים להגיד משהו לפני שנתחיל את ההקראה?
<לאה ורון: יושב-ראש הוועדה שולח שאלה לגבי הסקר, שהתחייבת לבצע לפני בחינת ההפחתה, על יעילות המתווה, כפי שהתחייבת לוועדה.
<איתי עצמון: בעת חקיקת החוק.
יצחק וקנין: אני רוצה להגיד פה דבר אחד לגבי קביעת הזמנים.
יצחק וקנין: לדעתי צריך לקבוע זמנים ברורים לגבי ההפחתות, לקבוע באילו תאריכים, שזה לא יישאר פתוח לשרירות לבו של מישהו.
יצחק וקנין: אני חושב שאנחנו צריכים לקבוע את התאריך, שהחקלאים יידעו לקראת מה הם הולכים.
יצחק וקנין: כל אחד צריך לדעת איפה הוא חי בתוך המסגרת.
<לאה ורון: ועכשיו לשאלתו של חבר הכנסת פרופ' ברוורמן.
<תניב רופא: בהחלט פרופ' ברוורמן ביקש מאתנו לשקול איך, בהיעדר סקר, אנחנו עדיין מוודאים שהענף מספיק איתן בשביל להחזיק מעמד לאור ההפחתות הללו.
<תניב רופא: ועדת המעקב קיימה שני דיונים בנושא.
<תניב רופא: מצאנו שני מדדים שיכולים להעיד על מצב הרפתנים.
<תניב רופא: מדד אחד הוא אחוז התשומות ממחיר המטרה, מדד שאנחנו קוראים לו "תנאי הסחר בענף".
<תניב רופא: ניקח את המדד הזה מינואר 2013 ונראה איך הוא משתנה לאורך התקופה של כל המתווה.
<תניב רופא: פחות חשוב לנו מה אחוז ההוצאות על מזון מסך ההכנסות.
<תניב רופא: חשובה לנו יותר ההשתנות.
<תניב רופא: אם במגמה של הקו הזה, של המדד הזה, נראה עלייה גדולה באחוז המופנה לקניית תשומות מזון אז נדע שיש כאן בעיה ונחשוב איך לטפל בה.
<תניב רופא: זה סיסמוגרף ליתרה הפנויה שנשארת לרפתן.
<תניב רופא: זה מדד אחד.
<תניב רופא: מדד שני שהחלטנו ליישם מתחילת ההסכם, מינואר 2013, הוא מדד של ימי אשראי בענף.
<תניב רופא: כיום אנחנו יודעים שימי האשראי בענף עומדים על סדר גודל של כ-60 ימים.
<תניב רופא: אנחנו מניחים שככל שתהיה חלילה מצוקה אז ימי האשראי של הרפתנים אל מרכזי המזון שלהם, ממי שהם קונים את המזון, יתרחבו.
<תניב רופא: זה גם יהיה אינדיקציה לבעיה שוועדת המעקב בהחלט תצטרך לטפל בה.
<תניב רופא: שני האינדיקטורים הללו יפורסמו מידי חודש.
<תניב רופא: החישוב יבוצע מידי חודש.
<תניב רופא: המדד הראשון יהיה מדד סטטיסטי שידגום בין 50 ל-100 רפתנים ברפת המשפחתית.
<תניב רופא: אנחנו נבצע את הדגימה ולאור תוצאות המדדים הללו הוועדה תשקול טיפול במידת הצורך.
<תניב רופא: אנחנו מקווים שלא נגיד לזה, אבל על כל פנים, יש לנו "בדיקת דופק" של הענף.
<תניב רופא: אלה שני המדדים שאמורים להחליף את הסקר של 2013.
רונן הופמן: הניתוח הזה שעל בסיסו תחליטו, לאיזו תקופה בדרך כלל זה יכול להיות תקף?
רונן הופמן: זאת אומרת, איפה יש שיאים?
רונן הופמן: מתי אנחנו צפויים להתכנס שוב ולראות?
<תניב רופא: כל החוכמה היא, כפי שאמרתי, לראות את קו המגמה.
<תניב רופא: אנחנו נרצה לראות איזה benchmark שהוא עוד לפני שהפחתנו.
<תניב רופא: הרי אנחנו נפחית באוקטובר.
<תניב רופא: בכל החודשים מינואר 2013 ועד ספטמבר 2013 יהיה לנו בעצם את המדד הזה – אנחנו נחשב אותו, עוד לא חישבנו אותו – בעולם הרגיל, ללא הפחתה, וזה יהיה ה-benchmark שלנו ואנחנו נראה.
<תניב רופא: מידי חודש בחודשו נוכל לבחון את עצמנו ולראות מה המצב של הענף.
<תניב רופא: שני המדדים יהיו מתחילת ינואר 2013 כך שנוכל לזהות שינויים.
יצחק וקנין: אני מכבר מאפשר לך.
<תניב רופא: כל החוכמה היא לזהות שינויים, ולפני שיש התמוטטות – לאתר.
<תניב רופא: אז זה יהיה אחת לחודש.
עמר בר-לב: לפי מה שהוצג כאן קודם מחיר התשומות עלה.
<תניב רופא: ומחיר המטרה יעלה בהתאם, כי מחיר המטרה הוא חשבון של התשומות בתוכו.
עמר בר-לב: נאמר שעוד לא ערכתם את החישוב.
<תניב רופא: את החישוב של המדדים האלה.
<אלון מסר: אסביר את הקונטקסט.
<אלון מסר: בישיבה האחרונה בה ועדת הכלכלה עסקה בנושא הזה יושב-ראש הוועדה ביקש מאתנו לחשוב איך אנחנו בודקים שכתוצאה מן המתווה שהולכים לאשר חלק ממנו היום פה בוועדה, אני מקווה, הענף לא עובר איזה שינוי דרסטי ואיזה זעזוע שאנחנו לא יודעים מה קורה ואנחנו מתנהלים כאילו הכול כרגיל.
<אלון מסר: מחירי המזון משתנים כל הזמן, עולים ויורדים, ומחיר המטרה משקלל אותם ומתעדכן ככל שצריך.
<אלון מסר: אבל זה לא נותן אינדיקציה האם יש איזו מצוקה מבחינה פיננסית לרפתנים, האם כתוצאה מן ההפחתה שתיכף תגיע פה לדיון יש איזו בעיה לשלם, בעיה שאנחנו יכולים לראות לדוגמה במספר ימי האשראי או בפיגור שנוצר בתשלום שבין הרפתנים ובין הספקים שלהם.
<אלון מסר: לכן ניסינו לחשוב על כל מיני פרמטרים שיכולים לתת לנו אינדיקציה למצב הענף באופן שוטף.
<אלון מסר: אם נראה שמשהו פתאום קופץ ולא מתנהג בצורה רגילה- - -
עמר בר-לב: את זה הבנתי מההסבר של נציגת משרד החקלאות.
<אלון מסר: ניסיתי להסביר שמחיר המטרה והתשומות לא רלוונטי כל-כך למצב הרפתנים, שזה מה שביקשו מאתנו לבדוק.
עמר בר-לב: אבל כן רלוונטי למגמה, לראות אם יש איזה שינוי דרסטי שעלול- - -
<תניב רופא: אבל היות ואנחנו לוקחים שיעור, לא כמותי אלא אחוזי- - -
<רחל בורושק: זה לא בגלל השיעור.
<רחל בורושק: את תנאי הסחר של סך כל הענף אנחנו יודעים מידי חודש בחודשו, אנחנו לא צריכים לערוך סקר.
<רחל בורושק: זה דווקא ה-benchmark שלנו.
<רחל בורושק: אנחנו רוצים לקחת קבוצה של אוכלוסיית רפתות שהיא דווקא החלק החלש ולראות מול מה שאנחנו יודעים – כי במחיר המטרה יש גם את ההכנסות וגם את ההוצאות – מה קורה אצלם.
<רחל בורושק: הסימן הראשון לרפת שנקלעת למצוקה הוא שאחוז ההוצאה למזון נעשה גדול מאוד, גדול יותר מאשר מה שאנחנו יודעים לגבי הכלל.
<רחל בורושק: זה מין מבחן יחסי.
יצחק וקנין: הרפתות הקטנות יותר.
<רחל בורושק: אם אפשר בקצרה, רציתי להגיד, ועדת המעקב החליטה על שני מדדים שמיועדים לאוכלוסייה שהיא אוכלוסיית המטרה של המתווה, היא זאת שנשארה בענף ותצטרך לגדול, ורוצים לראות אם יש שם מצוקה או אין שם מצוקה.
<רחל בורושק: זה לא בדיוק הנושא שדיברנו עליו בישיבה הקודמת, כי אז דיברנו על העובדה שלא ערכנו סקר ב-2013 ופותחים איזה פער גדול למדי של שנים, שבו לא יהיה בעצם ידע על ההתפתחות של הענף – תשומות, תפוקות, יעילות וכולי – ויכולים לקרות דברים.
<רחל בורושק: אציג רק דוגמה מאוד קצרה.