GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: אם היינו מסיימים את התקנת התקנות ב-1 בינואר, מה היית אומר?
יצחק וקנין: שבכל 1 בינואר תהיה הפחתה.
יצחק וקנין: נכון?
יצחק וקנין: בכל מקרה פעם בשנה.
יצחק וקנין: הרי אם אתה תפסיד הפעם, לפי השיקול שלך- - -
<אלון מסר: אם הפסדנו 3 חודשים או 9 חודשים זה לא אומר שנפסיד 3 חודשים בכל שנה.
יצחק וקנין: בכל מקרה אתה תרוויח רק פעם אחת.
יצחק וקנין: אתה כנציג משרד האוצר רוצה לראות מתי אתה תרוויח את הפעם הבאה.
<אלון מסר: אני רוצה לראות מתי הצרכן הישראלי ישלם כמה שפחות עבור מוצרי חלב, זה מה שאני רוצה לראות.
יצחק וקנין: אני מדבר הגיונית.
יצחק וקנין: כרגע אתה מבצע הפחתה ב-1 באוקטובר.
יצחק וקנין: מה אתה אומר?
יצחק וקנין: אני מבצע הפחתה פעם בשנה.
יצחק וקנין: המקסימום שלך הוא בעוד שנה לפי התאריך הזה.
יצחק וקנין: זה התאריך שנקבע כעת אז נקבע את מועד ההפחתה הבא בעוד שנה, או בשנת 2014 באחד הרבעונים.
יצחק וקנין: מסכים אתי?
<אלון מסר: ההפחתה הזאת תהיה ב-1 באוקטובר.
<אלון מסר: ההפחתה הבאה יכולה להיות ב-1 בינואר, ב-1 באפריל, ב-1 ביולי או ב-1 באוקטובר.
<אלון מסר: אני מעדיף שהיא תהיה כמה שיותר מוקדם כדי שצרכני ישראל, ששילמו כבר 200 מיליון שקל בגין ההסכם הזה, ייהנו ממחירי חלב זולים מהר ככל הניתן.
יצחק וקנין: אני לא מתכוון לאשר את מה שאתה רוצה, אני רוצה שתדע את זה חד וחלק.
יצחק וקנין: המקסימום שאני מוכן להתפשר עליו הוא הרבעון השני, כלומר 1 ביולי.
יצחק וקנין: פחות מזה אני לא מתכוון להתפשר.
יצחק וקנין: אם אתה רוצה, בבקשה.
יצחק וקנין: אם לא, קח את התקנות ותחזיר אותן לשר האוצר.
<איתי עצמון: כלומר, ב-2014 זה יהיה ב-1 ביולי?
יצחק וקנין: בעוד 9 חודשים תהיה עוד הפחתה.
<אלון מסר: אני רוצה להוסיף עוד נקודה לנושא הזה.
יצחק וקנין: אם זה מקובל, מקובל.
יצחק וקנין: אם לא מקובל, אני מחזיר את זה לאוקטובר 2014.
<אלון מסר: כרגע לא רשום אוקטובר.
<אלון מסר: כרגע רשום שוועדת המעקב תקבע.
<אלון מסר: היא יכולה לקבוע בכל רבעון.
יצחק וקנין: אתה לא יכול להשית הפחתה בכל 3 חודשים.
יצחק וקנין: אתה רוצה בעצם להרוויח עוד 3 חודשים.
יצחק וקנין: אתה רוצה להפחית עכשיו וגם בעוד 3 חודשים.
<אלון מסר: זה לא חד-פעמי, יש עוד ב-2015 ויש ב-2016.
<אלון מסר: יש עוד כמה הפחתות, זה לא הפחתה אחת.
יצחק וקנין: זאת ההצעה שלך ואני הבאתי הצעה אחרת – 1 ביולי, זאת ההצעה שלי.
<לאה ורון: בכל אחת מן השנים, גם ב-2015 וגם ב-2016.
<אלון מסר: שיהיה ברור לחברי הוועדה, אני רוצה לחדד את הדברים, שבעצם ההצעה שלך אומרת שבכל 1 ביולי תהיה הפחתה.
<אלון מסר: במצטבר יוצא שאזרחי המדינה יכולים לשלם במשך שנה וחצי מחירי חלב גבוהים יותר ממה שאמורים היו לשלם לפי ההסכם.
יצחק וקנין: אתה עושה את זה כל-כך דרמטי, אני עוד מעט נופל מן הכיסא.
<שייקה דרורי: אדוני היושב-ראש, אם הוא יצליח להסביר כיצד נבטיח את ההורדה מהחקלאי לצרכן אז נקבל את זה, אבל אני חושב ש-1 ביולי זה מועד הוגן לכולם.
יצחק וקנין: הלוואי והיית עושה אותו דבר לגבי המחלבות.
יצחק וקנין: אנחנו גיבורים על החלשים.
<אלון מסר: לגבי המחלבות רק נציין שרק עכשיו יצאנו לשימוע למחלבות לגבי- - -
יצחק וקנין: אתה לא תגמור את השימוע שלך איתם.
יצחק וקנין: יש שם הרבה כסף, זה לא החקלאי הקטן.
יצחק וקנין: הצעתי לקבוע את 1 ביולי.
יצחק וקנין: אם תרצה, תרצה, אם לא תרצה, אביא את זה להצבעה ובזה נגמור את העניין.
<אלון מסר: אלה תקנות.
יצחק וקנין: עליי מוטלת אחריות.
יצחק וקנין: גם עליהם מוטלת אחריות.
יצחק וקנין: אני לא חושב שיהיה הוגן להביא הפחתה עכשיו ובעוד 3 חודשים עוד הפחתה.
<אלון מסר: אני מציע הצעה אחרת.
<לאה ורון: אישור תקנות על-ידי ועדה אין משמעותו שכפי שהן נכנסות הן חייבות לצאת.
יצחק וקנין: אל תביא עוד הצעות.
יצחק וקנין: בזה אני מסיים את העניין.
<אלון מסר: אפשר לאשר גם הצעת ביניים.
יצחק וקנין: אין ביניים.
יצחק וקנין: נגמר, חבל לנו.
<אלון מסר: אפשר להגיד 1 ביולי 2014 ו-1 בינואר 2015 ו-1 בינואר 2016.
יצחק וקנין: עזוב, אני לא קובע כך.
יצחק וקנין: נקבע תאריך קבוע ונלך על פיו.
יצחק וקנין: אני אומר: ב-1 באוקטובר יש הפחתה ובהמשך בכל שנה תהיה הפחתה ב-1 ביולי.
רונן הופמן: אתה מתנגד לזה?
יצחק וקנין: אין לו שום סיבה להתנגד לזה.
<אלון מסר: קודם כול, יש לי סיבה להתנגד.
<אלון מסר: יכול להיות שנעשה הפסקה של כמה דקות כדי לדבר עם שר האוצר שחתום על התקנות האלה וצריך לשמוע גם מה הוא אומר.
<אלון מסר: המשמעות היא שאפשר להוריד את מחירי החלב חצי שנה קודם בכל שנה.
יצחק וקנין: אדוני, את ההפסקה אני קובע, לא אתה, שיהיה ברור לך.
<אלון מסר: אני יכול לבקש.
יצחק וקנין: חבר'ה, אל תחזיקו אותנו יותר מדי.
יצחק וקנין: אני חושב שמה שהצעתי יכול להתקבל.
יצחק וקנין: הייתי צריך לקבוע את זה באוקטובר, אני אומר לך.
<רחל בורושק: מחיר החלב הגולמי ירד ב-16 אגורות, לא ב-1.7 אגורות.
<רחל בורושק: איך הצרכן נהנה מזה בדיוק?
<רחל בורושק: מי דאג לזה?
יצחק וקנין: הגד לי איפה אתה בודק את המשווקים ואת הרשתות?
יצחק וקנין: אני אומר לך, זה חל על כל הפרמטרים.
יצחק וקנין: עגבנייה נמכרת על-ידי החקלאי ב-80 אגורות ונמכרת בשווקים ב-90 שקלים.
יצחק וקנין: את זה אתה לא אומר, את זה אתה לא בודק.
<אלון מסר: אני בודק גם את זה.
יצחק וקנין: אתה לא בודק את זה.
יצחק וקנין: האמן לי, אני חי את זה יום-יום.
יצחק וקנין: לכן זאת ההצעה שלנו.
יצחק וקנין: בזה אני מסיים את העניין, חבל על הזמן.
יצחק וקנין: 1 ביולי מ-2014.
יצחק וקנין: נאשר את התקנות ובזה נסיים.
יצחק וקנין: אם יהיו לכם השגות, מקסימום תגיד לשר שימשוך את התקנות.
יצחק וקנין: אנשי משרד החקלאות מסכימים למה שאני מציע?
<תניב רופא: מי ענה בשם משרד החקלאות?
<תניב רופא: לא אמרתי שאנחנו מסכימים.
יצחק וקנין: גם לא אמרת מה את רוצה.
<תניב רופא: בדרך כלל הממשלה באה בקול אחד לוועדות ולכן אני רוצה שתיתן לנו איזו שהות לגבש את עמדת הממשלה.
<תניב רופא: אפשר להתקדם לתיקון החוק לעניין ההיטלים ובסוף הדיון על ההיטלים לחזור לתקנות שלפנינו.
<לאה ורון: זה לא תיקון חוק.
<לאה ורון: זה הסט השני של התקנות בנושא שינוי סכומי ההיטלים שבתוספת לחוק.
<תניב רופא: אם זה מקובל עליך, אחר-כך תצביעו על התקנות שלפנינו.
<תניב רופא: זה בסדר?
<תניב רופא: בינתיים נגבש את עמדתנו.
<איתי עצמון: רק רציתי להוסיף עוד נקודה לגבי הנושא הזה של מועד ההפחתה.
<איתי עצמון: בעצם אם אני היום רפתן, אם אנחנו לא קובעים מועד להפחתה אני בעצם לא יודע מתי תהיה ההפחתה.
<איתי עצמון: אני גם לא יודע בדיוק מה יהיה השיעור המדויק שלה מכיוון שהסכום של 1.7 אגורות לליטר בשנה אמור להיות מעודכן לפי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן, מדד חודש ספטמבר.
<איתי עצמון: בעצם אם אנחנו לא קובעים מועד עד לרגע האחרון אני לא יודע מתי תהיה ההפחתה ואני גם לא יודע מה השיעור המדויק שלה.
<תניב רופא: הרפתן אף פעם לא יודע מה יהיה המחיר בסוף הרבעון משום שבכל רבעון אנחנו משנים את המחיר.
<איתי עצמון: אבל כאן מדובר על הפחתה אחת לשנה.
יצחק וקנין: לפחות ההפחתה הזאת שאנחנו מדברים עליה היא הפחתה ברורה, מוחלטת, אין עליה עוררין.
יצחק וקנין: לכן אני אומר שזה צריך להיקבע עם תאריכים ברורים ולא להשאיר אותם ככה באוויר.
<תניב רופא: הבנתי את דבריך.
<תניב רופא: רק אגיד להערתו של איתי עצמון שגם אם נחליט על איזה מועד, נניח שנחליט על מועד באוקטובר 2014, אנחנו עד 15 בספטמבר 2014 לא נדע מה שיעור ההצמדה.
<איתי עצמון: אבל אז כן תדעו, שבועיים לפני ההורדה כן תדעו.
<תניב רופא: אתה רוצה שביום מועד פרסום המדד, שבועיים לפני ההפחתה, אני אודיע?
<תניב רופא: אין שום בעיה עם זה, ברגע שיש לי את המדד.
<איתי עצמון: אני שואל את נציגי החקלאים האם זה דבר שנראה להם חשוב.
<רחל בורושק: זה 1.7 אגורות, בואו ניכנס לפרופורציות, וצמוד למדד מחירים לצרכן שלא עולה בכל חודש, ברוך השם, בשיעורים גדולים.
<רחל בורושק: אז ה-1.7 אגורות בפעם הראשונה יתעדכן ויהיה 1.70 משהו.
<רחל בורושק: זאת לא הדרמה הגדולה.
<רחל בורושק: הדרמה היא בזה שהוא יורד.
<איתי עצמון: ובלבד שתדעו את המועד, ובלבד שתדעו מתי תהיה ההפחתה.
יצחק וקנין: אתם בסוף תקבלו את ההצעה שלי, אני יודע.
יצחק וקנין: תסתובבו, תסתובבו ותחזרו לזה.
יצחק וקנין: אני נותן לכם את האפשרות להתייעץ ואז אאשר את כל התקנות.
<אלון מסר: יש בינתיים אפשרות למשרדי הממשלה לראות אם אנחנו מסכימים בינינו על הנושא.
יצחק וקנין: אני מבין שאתה רוצה להסביר את המתווה של התקנות לגבי קביעת המועדים.
<אלון מסר: אנסה להציע הצעה בהתאם למה שאמר חבר הכנסת וקנין, שנדרש זמן מסוים לקבל.
<אלון מסר: אני מקבל את הטענה שאומרת שעכשיו אנחנו באוקטובר ואז להחיל בינואר עוד הפחתה של 1.7 אגורות אולי זה קצת יותר מדי.
<אלון מסר: לכן אני מציע הצעה קצת שונה, שעדיין מאפשרת זמן הסתגלות לרפתנים ולכל אחד לקבל את ההסכם.
<אלון מסר: אני מציע לומר שהשנה ההפחתה תהיה ב-1 באוקטובר 2013; שנה לאחר מכן 9 חודשים מאוחר יותר, שזה 1 ביולי 2014; שנה לאחר מכן 9 חודשים מאוחר יותר, שזה 1 באפריל 2015; וב-2016 זה 9 חודשים אחר-כך, שזה 1 בינואר.
<אלון מסר: אז בכל פעם יש 9 חודשים שבהם יש זמן להיערך להפחתה של 1.7 אגורות, ולא 3 חודשים, כפי שהצעתי בהתחלה, אלא תקופה ארוכה יותר, תקופה של 9 חודשים שקבועה בזמן.
<אלון מסר: לא שנה אלא 9 חודשים.
<רחל בורושק: לזה אנחנו לא מסכימים.
<רחל בורושק: המתווה אומר שהניכוי ייעשה באופן אחיד.
<רחל בורושק: כל המשחקים האלה שמטרתם להקדים לא מקובלים.
<רחל בורושק: הרי אם לא היתה הבעיה של העברת התיקון בחוק, ואמרו פעם בשנה, אז סביר שהיו הולכים על אמצע השנה.
<רחל בורושק: נדחקנו לרבעון האחרון אז הכי הגיוני, אם רוצים לעשות את זה אחיד, לחזור בשנה הבאה למה שהיה ממילא ולא להתחיל.
<רחל בורושק: אם כבר יש לנו 40 חודשים אז למה בכל 9 חודשים?
<רחל בורושק: אז צריך בכל 10 חודשים, אבל זה לא ברבעון.
<רחל בורושק: זה לא בגלל שצריך לתת יותר זמן לחקלאים, אלא בגלל שצריך שהפריסה תהיה הוגנת והגיונית.
רונן הופמן: למה זה מפריע לכם?
רונן הופמן: למה כל 9 חודשים זה לא הוגן בעיניכם?
<ישראל מוטי בלוך: השנה הכי קשה היא השנה האחרונה.
<ישראל מוטי בלוך: היא שנה בה אנו נושאים בהפחתה של 10.5 אגורות.
<רחל בורושק: אז למה שזה יהיה בינואר?
<רחל בורושק: למה זה לא יהיה באמצע השנה?
יצחק וקנין: חבר'ה, תקבלו את ההצעה שלי, אני אומר לכם.
יצחק וקנין: ההצעה שלי טובה.
יצחק וקנין: אל תתעקשו על זה.
יצחק וקנין: הקדמנו ב-3 חודשים ל-1 ביולי.
יצחק וקנין: תעשו את זה קבוע ב-1 ביולי ובזה תגמרו את העניין.
יצחק וקנין: למה ללכת פה בתאריכים שונים בכל פעם?
יצחק וקנין: אז הרווחת 3 חודשים?
יצחק וקנין: מה אתה מרוויח פה?
יצחק וקנין: יש פה איזו התעקשות שלכם שאינה מובנת לי.
יצחק וקנין: החקלאים פה הולכים למתווה לא פשוט, אני אומר לכם את זה באחריות.
יצחק וקנין: בלב כבד אני הולך לכל המתווה הזה של ההפחתות.
יצחק וקנין: החקלאים פה משלמים את המחיר הכבד ביותר, אף אחד אחר לא משלם פה שום מחיר.
יצחק וקנין: תסלחו לי, אנחנו תופסים את הקטן ומכים בו.
יצחק וקנין: גם ככה יוצאים כבר חקלאים מתוך הענף.
יצחק וקנין: אתם רוצים לייבא את הכול מחוץ-לארץ?
יצחק וקנין: אתם יכולים לייבא את הכול, אין בעיה.
רונן הופמן: מה הסיבה?
<אלון מסר: אנסה להסביר מה הסיבה היחידה שבעצם עומדת מאחורי כזה.
<אלון מסר: המטרה של ההסכם היא התייעלות בענף הרפת, כאשר המטרה בסופו של דבר היא להביא להורדה של המחיר לצרכן.
<אלון מסר: זאת המטרה בסוף, שהצרכן ייהנה מהפחתת המחיר.
<אלון מסר: ככל שאנחנו נקדים את הפחתת מחיר המטרה מחירי החלב, בוודאי אלה שבפיקוח – ואנחנו רואים גם מה קורה למי שלא מכניס את המוצרים לפיקוח ולא מוריד את המחירים – המחירים יורדים.
יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו רציני.
<אלון מסר: אם אוכל רק לסיים את המשפט.
יצחק וקנין: אתן לך לסיים את הכול ואתן לך לדבר כמה שאתה רוצה.
יצחק וקנין: המדגם שאתם בעצמכם רוצים לעשות, המדגם הסטטיסטי, אמור פה לשקף לא מציאות אמיתית של רוב החקלאים הקטנים.
יצחק וקנין: הוא בעצם ישקף את החקלאים הגדולים שמייצרים 700,000 ליטר ומעלה.
יצחק וקנין: כולנו מבינים שכמעט כל אלה שנותרו למטה נותרו למטה ואני בספק גדול כמה חקלאים יגיעו ל-700,000 ליטר, כי לא תהיה תוספת.
יצחק וקנין: אם תהיה תוספת גם היא מתחלקת על פני כל השכבה, מלמעלה-למעלה ועד למטה-למטה.
יצחק וקנין: לכן תוסיף את זה אל תוך כל השקלול ואראה לך מתכון, גם אם אני לא רוצה להיות נביא זעם, שחלק גדול מן החקלאים לא תהיה להם ברירה, הם ייפלטו מכוח הקביעה שלכם של המחיר.
יצחק וקנין: כי בהתאם לזה אתם תקבעו, כי אתם תקבעו את זה לפי פרמטר של המשקים הגדולים, המחלבות הגדולות, היצרנים הגדולים ופרמטר כזה משקף מציאות שתחסל את הקטנים.
יצחק וקנין: אני לא רוצה להוסיף עוד גזירה על כל הגזירות הללו.
יצחק וקנין: לכן אני חושב שצריך לקבוע את 1 ביולי ולהמשיך עם זה במשך כל השנים.
יצחק וקנין: לפחות למועד האחרון עוד אקדים את זה לינואר?
יצחק וקנין: אני לא יודע אם אני לא מטיל עוד גזירה על גזירה.
<אלון מסר: אשמח לסיים ולומר, בסופו של דבר המטרה של ההסכם, מצד אחד לעזור לרפתות הקטנות שרוצות לגדול.
<אלון מסר: מי שלא גדל ורוצה לפרוש מקבל פיצויים.
יצחק וקנין: הם לא יכולים לגדול לְמה שאתה רוצה, גם אם אתה רוצה.
<אלון מסר: מי שרצה לפרוש ורואה שהוא לא יכול לעמוד במחירים האלה באמת נתנו לו מענקי פרישה נדיבים מאוד, בכוונה, בכדי שיוכלו לפרוש בכבוד, וזה חלק מן ההסכם הזה.
<אלון מסר: אבל המטרה בסופו של דבר היא שהצרכנים ואזרחי מדינת ישראל ישלמו פחות על מוצרי החלב, זה בסוף המטרה של ההסכם הזה.
<אלון מסר: ככל שאנחנו דוחים את ההורדה של המחיר זה אומר שבמשך 7 חודשים האזרחים ישלמו מחיר גבוה יותר.
יצחק וקנין: אתה יודע למה אני לא "קונה" את מה שאתה אומר?
יצחק וקנין: מכיוון שהקוטג' הגיע למחירים גבוהים כאלה ומי שהיה אשם בזה זה לא החקלאים.
יצחק וקנין: החקלאים מקבלים את מחיר המטרה במשך כל השנים, הם לא מקבלים אגורה מעל מחיר המטרה.
יצחק וקנין: גם אם גביע קוטג' יעלה 50 שקל בחנות החקלאי יקבל את מחיר המטרה שלו.
יצחק וקנין: את זה מישהו צריך להכניס לראש.
יצחק וקנין: האמן לי, אני מכיר את זה ביום-יום, וזה כואב לי שאת השיקולים אנחנו עושים על הגב של החקלאים.
יצחק וקנין: לא בגלל שאני חקלאי, אלא כי אני יודע מה מביא בסופו של יום חקלאי הביתה.
יצחק וקנין: תמיד אמרתי שחקלאות היא לא דבר מובן מאליו.
יצחק וקנין: היום לנו זה נראה מובן מאליו כי אנחנו הולכים לשוק הכרמל ורואים את הבאסטות ורואים את העגבניות ורואים את כל טוּב ארץ ישראל.
יצחק וקנין: אבל רבותי, אני אומר לכם, חקלאים גדולים פורשים.
יצחק וקנין: אם היו פעם 100,000 חקלאים – אין היום 4,000 חקלאים, כי זו המציאות, לצערנו הרב, חקלאים מפסידים ופורשים.
יצחק וקנין: לי היה מטע אבוקדו, 30 דונם מטע אבוקדו.
יצחק וקנין: בשנה הראשונה הפסדתי, בשנה השנייה הפסדתי.
יצחק וקנין: ישוב שהיו לו כ-1,400 דונם היום יש בו רק מגדל אחד של אבוקדו, מגדל אחד ב-30 דונם.
יצחק וקנין: כולם עקרו את האבוקדו.
יצחק וקנין: הפסדנו והפסדנו, ובכל שנה אתה מפסיד ומפסיד ומפסיד ומפסיד ויש לך נזקי טבע ומה שאתה לא רוצה.
יצחק וקנין: בסופו של דבר מתוך 1,400 דונם נשאר חקלאי אחד ששרד, כי הוא "משוגע" לגמרי – "כי האדם עץ השדה" – אתה מבין, הוא לא יכול היה לעקור את העצים.
יצחק וקנין: אני הפסדתי והפסקתי.
יצחק וקנין: תשמע, כמה אני יכול לממן?
יצחק וקנין: רבותי, זו החקלאות.
יצחק וקנין: חקלאות זה לא מה שאתם חושבים.
יצחק וקנין: חקלאי יכול להפסיד אבל הוא לא מוכן לעקור את העץ, הוא לא מוכן לראות את הרפת שלו מתרסקת מול העיניים שלו.
יצחק וקנין: אני אומר לכם דברים באחריות, זה לא הצגה שאני עושה פה.
יצחק וקנין: לכן, תקבל את ההצעה שלי ובואו נתקדם הלאה.
עמר בר-לב: יושב-ראש הוועדה, אולי אני יכול להוסיף משהו.
עמר בר-לב: אני בהחלט מבין את הטענות של משרד האוצר על המחירים שמשלמים אזרחי מדינת ישראל וכן הלאה.
עמר בר-לב: אני חושב שמתוך מכלול הנתונים שהוצגו כאן, כבר היום ברור ש-200 מיליון השקלים שהוקדשו לכל המהלך הזה, שמתוכם 140 מיליון שקלים כבר הוצאו, לא יספיקו לעשות מהלך שכולם ייצאו ממנו בשלום, ואני חושב שמי שהכי ייפגע זה הרפתות הקטנות שעכשיו עדיין נשארו ואיכשהו יחזיקו מעמד עד 2016, אולי עד 2017, ואז יפלו.
יצחק וקנין: דרך אגב, הם יפלו גם בלי הסדר.
עמר בר-לב: זה מה שאני רוצה לומר.
עמר בר-לב: לכן, מכיוון שיש כאן ועדה ויש כאן ממשלה, כמובן שבמידה והממשלה בעוד שנה או שנתיים תחליט לאור המצב הזה להגדיל את התקציב הכולל אז אפשר יהיה גם באמת להוסיף את ה"קש" הזה שעכשיו משרד האוצר רוצה גם אותו להוריד, אפשר יהיה לשקול את זה.
עמר בר-לב: אבל נכון לעכשיו מתוך הראייה הכוללת אני מסכים עם מה שאתה אומר, כי בראייה הכוללת לא צריך להיות כאן מומחה לחקלאות ולכלכלה כדי להבין שב-2016-2017 לחקלאים הקטנים שנשארו ולא עשו שינוי תהיה בעיה קשה.
עמר בר-לב: לכן להם עוד חצי שנה יכולה להיות בהחלט משמעותית.
רונן הופמן: במצב של היום, כשלא קבוע מועד, איך בסופו של דבר מחליטים על המועד?
<אלון מסר: ועדת המעקב מוסמכת להחליט.
רונן הופמן: אני מבקש להציע הצעה נוספת.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על מה שאתה מציע.
יצחק וקנין: אני מתכוון לסיים את התקנות, לא להשאיר אתכם כך שתגידו שחבר הכנסת וקנין "תקע" לכם את התקנות.
רונן הופמן: אני מציע להשאיר את התקנות כנוסחן.
יצחק וקנין: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת הופמן, להשאיר את התקנות כנוסחן, בלי לקבוע מועד קבוע להפחתה של 1.7 אגורות?
<לאה ורון: שוועדת המעקב היא שתקבע את המועדים.
<לאה ורון: בעד – 1
<לאה ורון: נמנעים – אין ההצעה של חה"כ רונן הופמן להשאיר את התקנות כנוסחן, לא נתקבלה.
יצחק וקנין: ההצעה של חבר הכנסת הופמן לא נתקבלה.
יצחק וקנין: עכשיו אני מציע את ההצעה שלי.
<נטע שגיא: אנחנו, התאחדות מגדלי בקר, גם מסכימים להצעה של חבר הכנסת רונן הופמן, להשאיר את התקנות כלשונן.
יצחק וקנין: אני מציע שב-1 ביולי בכל שנה ייקבע מועד ההפחתה של 1.7 אגורות החל משנת 2014.
יצחק וקנין: בעד – 2
יצחק וקנין: נמנעים – אין ההצעה של חה"כ יצחק וקנין שמועד ההפחתה של 1.7 אגורות יהיה ב-1 ביולי בכל שנה, למעט שנת 2013 שאז מועד ההפחתה יהיה 1 באוקטובר, נתקבלה.
יצחק וקנין: ההצעה שלנו התקבלה, בכל 1 ביולי תהיה הפחתה של 1.7 אגורות, למעט בשנת 2013, שאז זה יהיה ב-1 באוקטובר.
יצחק וקנין: נאשר כעת את כל התקנות, את כל השינויים, מפסקה (1) ועד פסקה (6).
יצחק וקנין: אני מודה לכם.
יצחק וקנין: זאת ישיבה חדשה עם פרוטוקול חדש.
יצחק וקנין: אחר-כך נחזור לנושא הקודם.
<אפרת אביאני: תודה, אנחנו מדברים על תקנות תכנון משק החלב (שינוי סכומי ההיטלים שבתוספת לחוק), התשע"ג-2013.
<אפרת אביאני: התיקונים האלה נדרשים גם לצורך תיקון טעות שנפלה בעת חקיקת החוק.
<אפרת אביאני: בעצם אנחנו קבענו את ההיטלים שעל יצרנים לשלם למועצת החלב וכללנו בהם בטעות 0.25 אגורות שאמורות בכלל להשתלם על-ידי המחלבות, אז בעניין הזה אנחנו מבקשים לתקן את הטעות.
<אפרת אביאני: שרת החקלאות הקודמת פנתה בעניין גם לוועדת הכלכלה בכנסת הקודמת ולא התקיים דיון בבקשה.
ולאה ורון: כי הכנסת התפזרה ויצאה לפגרת הבחירות.
<אפרת אביאני: ברור.
<אפרת אביאני: זה היה ביולי וזמן קצר אחרי כן הכנסת התפזרה.
<אפרת אביאני: בינתיים גם חתמה הממשלה על הסכם ההתייעלות, שכולל גם התייעלות של המנגנונים.
<אפרת אביאני: מי שמוציא לפועל את התכנון במשק החלב זה מועצת החלב וגם היא מתייעלת.
<אפרת אביאני: במסגרת הזאת אנחנו מבקשים להפחית גם את ההיטלים שמועצת החלב תגבה מיצרני חלב הבקר בלבד.
<אפרת אביאני: אז בעצם יש לנו הפחתת היטלים בשנים 2013, 2014 ו-2015 ליצרני חלב הבקר, ותיקון טעות בהיטלים לגבי יצרני חלב צאן.
<איתי עצמון: מה גבו עד היום אגב הסכומים שיש בהם טעות?
<שייקה דרורי: לפרוטוקול, השנה גבינו לפי התיקון, זאת אומרת, כפי ההחלטה שאתם תקבלו, אני מקווה, בעוד כמה דקות.
<שייקה דרורי: זאת אומרת, אנחנו גובים את הסכום הנכון, לפי הסכומים המופחתים.
<תניב רופא: לפי שתי ההפחתות, גם תיקון טעות הסופר וגם התיקון של לוקר.
<אפרת אביאני: חשוב מאוד שההיטלים בחוק יתאמו את ההיטלים שנגבים בפועל, זה תיקון חשוב.
<איתי עצמון: יש לי שאלה קטנה.
<איתי עצמון: בסעיף 45(ב) לחוק תכנון משק החלב כתוב שהשינוי של סכומי ההיטלים יהיה מנימוקים מיוחדים.
<איתי עצמון: מה הם הנימוקים המיוחדים?
<אפרת אביאני: הנימוקים המיוחדים הם מה שציינתי כעת ושני השרים חתמו על מסמך שמסביר את מה שאמרתי.
<איתי עצמון: מעבר לטעות, אני מתכוון.
<אפרת אביאני: תיקון הטעות וההפחתה הספציפית של ההיטלים במסגרת החלטת הממשלה – אלה בעצם הנימוקים המיוחדים.
<אפרת אביאני: תקנה 1 – תיקון התוספת לחוק "בתוספת לחוק – בפרט 1, במקום "4.95 אג'" יבוא "4.20 אג'"; בפרט 2, במקום "13.92 אג'" יבוא "13.67 אג'"; בפרט 3, במקום "5.92 אג'" יבוא "5.67 אג'".
<אפרת אביאני: " זאת תקנה אחת.
<אפרת אביאני: זה בעצם התיקון של הטעות בפרט 2 ובפרט 3, שהם ההיטלים ליצרני חלב הצאן, כבשים ועזים, ותיקון הטעות בפרט 1, שהוא ההיטל של יצרני חלב הבקר, שזה בעצם ההיטל שיהיה מ-2015.
<איתי עצמון: כלומר, בשנת 2013 הסכום יהיה 4.53 אגורות?
<אפרת אביאני: עוד לא הקראתי את הוראת השעה, אבל כן.
<איתי עצמון: בעצם זה סכום גבוה יותר.
<אפרת אביאני: היום הסכום הוא 4.75 אגורות.
<איתי עצמון: לאחר שתתוקן הטעות.
<אפרת אביאני: היום הוא 4.70 אגורות, כי 4.95 אגורות כולל את ה-0.25 אגורות.
<אפרת אביאני: היום הוא אמור להיות 4,70 אגורות.
<אפרת אביאני: בשנת 2013 זה יורד ל-4.53 אגורות, בשנת 2014 זה יורד ל-4.36 אגורות וב-2015 זה יורד ל-4.20 אגורות, שזה בעצם פרט 1 בתוספת לחוק.
<שייקה דרורי: מגמת ירידה.
<איתי עצמון: כלומר, תיקון הטעויות ייכנס לתוקף רק בשנת 2015.
<אפרת אביאני: הכותרת של התקנה תהיה "שינוי סכומי ההיטלים בתוספת לחוק".
<איתי עצמון: כלומר, פרט 1 עם התיקון ייכנס לתוקף רק בשנת 2015.
<איתי עצמון: בסדר.
<אפרת אביאני: פסקאות (2) ו-(3) מתייחסות לתיקוני הטעות בענפי הצאן.
<אפרת אביאני: פסקה (1) מתייחסת לתיקון הטעות ולהפחתה שתחול בעצם רק ב-2015, כי תקנה 2 מתייחסת להפחתה בענף הבקר ב-2013 וב-2014.
<אפרת אביאני: בסדר?
<אפרת אביאני: אני יכולה להסביר שוב.
<אפרת אביאני: נדבר כרגע רק על יצרני חלב הבקר, שזה פרט 1.
<אפרת אביאני: היום כתוב בחוק "4.95 אגורות".
<אפרת אביאני: זה טעות, זה היה צריך להיות "4.70 אגורות".
<אפרת אביאני: לפי ההסכם, ב-2013 מורידים מ-4.70 אגורות ל-4.53 אגורות, זה בתקנה 2(1), ואחר-כך ב-2014 מורידים ל-4.36 אגורות, ובסוף ב-2015 זה יורד ל-4.20 אגורות, שזה בתקנה 1 בפסקה (1).
<אפרת אביאני: זה בבקר.
<אפרת אביאני: השניים האחרים הם בצאן.
יצחק וקנין: יש הערות, רבותי, לתקנה 1? אין.
<אפרת אביאני: תקנה 2 – הוראת שעה "על אף האמור בפרט 1 לתוספת לחוק, כנוסחו בתקנה 1 – עד יום כ"ח בטבת התשע"ד (31 בדצמבר 2013) יראו כאילו במקום הסכום האמור בו נאמר "4.53 אג'"; בשנת 2014 יראו כאילו במקום הסכום האמור בו נאמר "4.36 אג'".
<איתי עצמון: בעצם פסקה (1) תחול החל ממועד פרסום התקנות ועד 31 בדצמבר 2013.
<אפרת אביאני: נכון, החל מיום הפרסום.
<איתי עצמון: אני חושב שכדאי אולי להוסיף את זה.
<אפרת אביאני: אפשר, אין בעיה להוסיף את זה.
יצחק וקנין: על הנושא הזה אני מבין שיש הסכמה ואפשר להצביע.
יצחק וקנין: תקנות תכנון משק החלב (שינוי סכומי ההיטלים שבתוספת לחוק), התשע"ג-2013, מי בעד, כולל התיקונים שאושרו כרגע, שינויי הנוסח וכן הלאה?
יצחק וקנין: בעד – 3
יצחק וקנין: נמנעים – אין תקנות תכנון משק החלב (שינוי סכומי ההיטלים שבתוספת לחוק), התשע"ג-2013, נתקבלו.
<לאה ורון: חבר הכנסת עמר בר-לב מצביע במקום חבר הכנסת איציק שמולי, חבר הכנסת יצחק וקנין, שממלא את מקומו של יושב-ראש הוועדה, מצביע במקום חבר הכנסת אריאל אטיאס.
יצחק וקנין: התקנות נתקבלו.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני מצטער על האיחור.
אבישי ברוורמן: בצהריים ישבנו על הרפורמה ברכב, דנו בנושא כניסת דירוג האשראי למסלול מתאים ובאנו לשמוע את דיווחו של שר התקשורת שאיננו כאן אבל המנכ"ל בפועל כאן.
<לאה ורון: החוק מאפשר דיווח של המנכ"ל או של השר.
אבישי ברוורמן: הדיווח על דחייה של חלק מסעיפי חוק הדואר.
אבישי ברוורמן: הסעיפים האלה עמדו להיכנס לפועל ואני רואה שהם נדחים.
אבישי ברוורמן: אני רואה שיש פה ייצוג די רציני לדואר.
אבישי ברוורמן: מי פותח את הדיון?
אבישי ברוורמן: מר מימון שמילה, המנכ"ל בפועל.
<מימון שמילה: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד לדווח על פי החוק באשר למימוש תיקון החוק, תיקון 11.
<מימון שמילה: התיקון נכנס לרשומות ב-31 ביולי 2012.
<מימון שמילה: הדיווח בעל פה כרגע הוא השלמה לדיווח שלנו בכתב מתאריך 30 ביולי.
<מימון שמילה: נתבקשנו להגיע ואנחנו עושים זאת כרגע.
אבישי ברוורמן: תתמצת לנו את התוכן: למה יש עיכובים, מה קורה ובכלל ספר לנו קצת מה קורה בדואר, אני לא קורא הרבה עיתונים אבל אני שומע.
אבישי ברוורמן: לפני חודשיים התארחתי בדואר – הרצל, אתה הלוא הכי ותיק בדואר – אז היה ששי והיום כבר אין ששי.
אבישי ברוורמן: יש כבר יושב-ראש חדש?
<מימון שמילה: הדירקטוריון הצביע על חזי צאיג כמועמד.
אבישי ברוורמן: חזי חברנו מהשקעות.
אבישי ברוורמן: הוא קיבל את תמיכת הדירקטוריון?
<מימון שמילה: כן.
<מימון שמילה: הוא צריך גם לקבל את אישור השר והוועדות.
אבישי ברוורמן: תגיד לו שאנחנו מקדמים אותו בברכה.
אבישי ברוורמן: אחרי שאתה תגיד את דבריך, הוא גם יבוא בעתיד ויגיד לנו מה קורה בדואר.
<מימון שמילה: המסר יועבר.
<מימון שמילה: בתיקון החוק הוגדרו 4 תנאים שצריכים להתמלא על מנת שהחוק יתממש.
<מימון שמילה: אם אחד מהתנאים הללו לא מתמלא אז יש צורך לדחות את היום הקובע.
<מימון שמילה: אני לא אמנה את התנאים על פי הסדר שמופיע בחוק, אני אתחיל בתנאי השלישי דווקא כי הוא החשוב מכולם והוא הקטר לייתר התנאים.
<מימון שמילה: החוק קבע שחברת הבת תודיע לשר כי מונה לה דירקטוריון.
<מימון שמילה: התנאי הזה טרם התמלא.
<מימון שמילה: ב-30 במאי התקבל אישור רשות החברות להקים את חברת הבת וטרם מונו דירקטורים לחברת הבת.
<מימון שמילה: אם אי טועה – אני מרשה לכם לתקן אותי איפה שצריך.
<אורן לביאן: ב-30 במאי 2013 רשות החברות אישרה את שינוי תקנון חברת בנק הדואר כך שיתאפשר מינוי דירקטורים.
<אורן לביאן: התקנון שהיה קיים עד אז קבע שיהיה לה דירקטור אחד וגם הוא מקרב העובדים.
<אתי בנדלר: מתי הוגשה הבקשה לשינוי התקנון?
<חגי עינת: הבקשה הוגשה בחודש נובמבר 2012.
<אתי בנדלר: נאמר שאחד התנאים הוא שינוי תקנון החברה ורשות החברות הממשלתיות אישרה את השינוי רק בחודש מאי 2013.
<אתי בנדלר: שאלתי מתי נשלחה אליה הבקשה לשינוי התקנון.
<אתי בנדלר: חצי שנה לקח לרשות החברות הממשלתיות?
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שעם ישראל הוא אור לגויים.
אבישי ברוורמן: עם מאוד מוכשר, העובדים טובים אבל אנחנו יודעים שתהליכים לוקחים הרבה זמן בישראל, אז אני שמח שסוף-סוף זה מתקיים.
אבישי ברוורמן: אני חייב להגיד את זה בלשון סגי נהור, את יודעת, לכעוס כבר אי אפשר אז צוחקים.
<מימון שמילה: התנאי השני הוא הסכם בין חברת הבת לחברת הדואר.
<מימון שמילה: חברת הבת צריכה ליידע את השר אם יש ביכולתה לספק את השירותים, אם בעצמה או בין באמצעות חברת הדואר.
<מימון שמילה: כיוון שעדיין לא מונה דירקטוריון לחברת הבת אז אין מי שיממש את התנאי הזה וגם את התנאי הבא שאני אזכיר – אמרתי שזה קטר - - -
אבישי ברוורמן: היה פעם ספר נפלא שעשו עליו סרט, קראו לו מלכוד 22.
אבישי ברוורמן: אתה חייב לקרוא אותו, הוא פשוט נהדר.
אבישי ברוורמן: הוא קצת מתאים פה.
<מימון שמילה: התנאי השלישי: צריכה להימסר הודעה לשר על ידי חבר הבת שקיים הון עצמי נדרש כפי שהורה המפקח – המפקח יושב לימיני – שהעביר מהו ההון העצמי שנדרש להעמיד.
<מימון שמילה: ברגע שימונה דירקטוריון, הוא יוכל להתייחס ולהעביר אלינו הודעה בנושא הזה.
<מימון שמילה: התנאי הרביעי והאחרון: קיומו של הסכם קיבוצי לגבי תנאי ההעסקה לגבי העובדים שיעברו מהחברה לחברת הבת – עד שלא יהיה דירקטוריון הדבר הזה עומד וממתין.
<מימון שמילה: לכן החוק אפשר לשר לדחות את היום הקובע בשישה חודשים.
אבישי ברוורמן: שישה חודשים – אז אנחנו נשב פה - - -
<מימון שמילה: חלו שינויים.
<מימון שמילה: קודם שאל אדוני על יושב-ראש דירקטוריון – יש פה דברים שאני לא יודע מאיזה ספר לקוחים, אבל ברגע שיושב-ראש עוזב אז מתקיים תהליך למינוי יושב-ראש.
<מימון שמילה: אנחנו מצפים ונעמוד על כך שהיושב-ראש שימונה יפעל למימוש הוראות החוק ואנחנו נתמוך בו ונסייע לו לקדם את הדבר הזה כי המימוש של החוק טוב לעם ישראל.
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה מיותר אבל כל מי שרוצה לומר משהו בוועדת הכלכלה מוזמן.
אבישי ברוורמן: לדבר שוב על מצב הדואר ומה שהולכים לעשות זה לא הזמן והמקום, נכון?