GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פאר: מי זה?
אברהם פאר: שר האוצר ושר התשתיות?
דוידה לחמן-מסר: אבל המנהל מתמנה על ידי הממשלה.
אברהם פאר: אני רוצה שזה יהיה שרים באישור הממשלה.
ורדית רז: 62 (א) "המנין החוקי בישיבת המועצה הוא רוב חבירה, ובהם היושב ראש.
ורדית רז: (ב) החלטות המועצה יתקבלו ברוב דעות של החברים הנוכחים המצביעים באותה ישיבה, ובהם ראש המועצה; היו הדעות שקולות, תכריע דעת היושב רש המועצה.
ורדית רז: (ג) חבר המועצה שעשוי להיות לו ענין, במישרין או בעקיפין, בנושא העומד לדיון במועצה, יודיע על כך בכתב ליושב ראש המועצה, מיד לאחר שנודע לו כי הנושא האמור עומד לדיון, ולא יהיה נוכח בדיוני המועצה באותו נושא; עשוי להיות עניין כאמור למנהל, יודעי על כך בכתב לשר, והשר ימנה מקרב עובדי משרדו ממלא מקום למנהל לדיוני המועצה באותו נושא.
ורדית רז: (ד) המועצה תקבע לעצמה את דרכי עבודתה ונוהלי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה".
ורדית רז: 63.
ורדית רז: "על המועצה ועל חברי המועצה ומינוים, למעט המנהל, יחולו הוראות סעיפים 22(ד) ו(ה), 23(א) ו-26 עד 29 לחוק משק החשמל, בשינויים המחוייבים".
אברהם פאר: רבותי, חברת החשמל היא חברה שזקוקה לתהליך הבראה רציני, משום שהיא גוף מונופוליסטי שהרבה חוגגים שם, בעיקר עובדי החברה.
אברהם פאר: היה צריך להפריד את ההולכה מהייצור: ההולכה היתה צריכה להיות בידי חברה אחת, הייצור היה צריך להיות בחברה אחרת.
דרורה ליפשיץ: תשתית משפטית יש, המציאות בשטח היא אחרת.
ורדית רז: 64.
ורדית רז: (א) "הרשות תפרסם ברבים את אלה: (1) תעריפים וכללים לעניין תעריפים שאישרה המועצה לפי חוק זה; (2) הסברים בדבר אופן קביעת התעריפים; (3) אמות מידה שקבעה המועצה לפי חוק זה ;(4) כללים, והחלות אחרות של המועצה, המנהל והממונה שיש בהן עניין לציבור.
ורדית רז: (ב) פרסומי הרשות יהיו בדרך שתקבע המועצה, ובלבד שתעריפים ואמות מידה כאמור בסעיף קטן (א) (1) ו-(3) יפורסמו גם ברשומות".
אברהם פאר: אני רוצה שהפירסומים יהיו כפי שתקבע המועצה באישור השר.
דרורה ליפשיץ: אחרי שהוצאת את זה מהתשתיות, רק את הפירסום אתה רוצה לתת לשר?
אברהם פאר: איך אני קובע שלא יפרסמו את זה ב"לוח הכפול" באותיות מיקרוסקופיות.
דרורה ליפשיץ: אתה אמרת שהמועצה פועלת בסבירות.
אברהם פאר: אתם צודקים, ההנחה היא שהם פועלים בסבירות.
ורדית רז: (ג) "פרסומי הרשות כאמור בסעיף קטן (א) וכן רישיונות והיתרים שניתנו לפי חוק זה יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ובמשרדי בעלי הרישיונות הנוגעים בדבר".
אברהם פאר: צריך לכתוב ב(א) "במועדים שייקבעו מראש".
אברהם פאר: זה אגרה?
אברהם פאר: אני לא רוצה שמישהו שרוצה להתנכל יוכל לבוא ולשגע את החבר'ה.
דרורה ליפשיץ: צריך לבדוק את זה.
אברהם פאר: למי יש עניין לעיין ברשיונות האלה?
שוקי שטרן: צרכנים.
אברהם פאר: אתם תנסחו את הסעיף כך שיהיה כתוב (א) "במועדים שייקבעו" (ב) "הרשות רשאית לקבוע אגרה אם יהיה ניצול לרעה".
אברהם פאר: איגוד צרכנים יכול להחליט שהם רוצים לשגע את המערכת.
אברהם פאר: צריך למנוע את האפשרות של מצב כזה.
אברהם פאר: המשך יבוא.
אברהם פורז: על סדר יומנו תקנות הבזק (זכיונות) (תיקון מס' 4), התשס"א-2001, בדבר דחיה - בפעם המי יודע כמה - במועד ההודעה על החלטת השר בשאלת הארכת תוקפם של זכיונות הכבלים.
אברהם פורז: אנא הסבירו לנו את הסיבה.
הילה שמיר: אותו טעם שעמד ביסוד הבקשה הקודמת להארכת המועד עומד גם בפעם הזאת כשאנחנו מבקשים את הארכת התוקף.
אברהם פורז: לכמה זמן אתם מבקשים הפעם?
הילה שמיר: ל-3 חודשים, עד 31.1, בהתאם לתיקון שעבר פה בוועדת הכלכלה לסעיף 6יב(2) שמאפשר לשר בחינה של הבקשות לרשיונות בתנאים כלליים לשידורים למשך 90 ימים.
הילה שמיר: בקשות לרשיונות כלליים אכן הוגשו בתחילת אוקטובר, וזה מביא אותנו לתחילת ינואר.
הילה שמיר: בקשות לרשיונות כלליים לשידורי כבלים הוגשו על-יד בעלי הזכיונות וחברות בעלות זיקה אליהן, במסגרת הזמן של 60 הימים, כפי שנקבע בתיקון מס' 25 לחוק.
הילה שמיר: תיקון מס' 25 פורסם ברשומות ונכנס לתוקף בתחילת חודש אוגוסט.
הילה שמיר: בהתאם ללוח הזמנים הקבוע בו, הבקשות לרשיונות הוגשו בתחילת חודש אוקטובר.
הילה שמיר: לכן - 90 ימים מתחילת אוקטובר, מביא אותנו לתחילת ינואר, כאשר יש עוד אפשרות לשר לבקש ---.
הילה שמיר: עכשיו אנחנו מבקשים להאריך את זה, ואני מקווה שזה באמת הפעם האחרונה, עד 31.1.
הילה שמיר: פורמלית אנחנו למעשה נמצאים פה בבעיה, כי הבקשות להארכת הזכיון עדיין לא נמשכו חזרה, הן עדיין מונחות על שולחננו ואנחנו לא יכולים להתעלם מהן.
אברהם פורז: ההנחה היא שבשלב כלשהו הם ימשכו את הבקשות האלה ואז ההחלטה הזאת תתייתר?
הילה שמיר: בהחלט.
הילה שמיר: הרי הוגשו הבקשות לקבלת רשיונות.
אריק רשף: ההארכה מתחייבת מלוח הזמנים שהוועדה החליטה עליו.
אריק רשף: נצטרך לעסוק כרגע בייצור הארכאי הזה של הארכת זכיונות אולם אנו תקווה שבעתיד אלה יהיו רשיונות.
אייל מלובן: אנחנו מתנגדים לזה.
אסתר שטרנבך: כמובן אין לנו התנגדות לבקשת משרד התקשורת.
אסתר שטרנבך: אכן הגשנו בקשות לרשיונות כלליים לשידורי כבלים במסגרת המועד שהוקצב בתיקון מס' 25 לחוק.
אסתר שטרנבך: הבקשות לא נמשכו מן הטעם שעדיין לא נתקבלו רשיונות.
אסתר שטרנבך: משעה שיתקבלו הרשיונות אכן לא יהיה צורך בהארכת הזכיונות.
אברהם פורז: ואז הצורך בקבלת החלטה יתייתר מאליו ושר התקשורת יוכל להתפנות לעיסוקיו האחרים (כמו רדיו איזורי וכדומה).
אייל מלובן: ב-4.10 פורסם הדוח הנפלא והמדהים של גברת דורית ענבר.
אייל מלובן: היא מצאה שיש הפרות, על הפרות, על הפרות של חברות הכבלים.
אייל מלובן: השאלה שלנו היא למה בן אדם שעובר באור אדום מקבל מהשוטר אופניים מתנה אחרי הרמזור.
אייל מלובן: מדובר על גוף שמפר את הכללים ולא מקיים אותם שנים רבות ואנחנו פה נותנים להם מתנה: נרחיב להם את הזכיון ושייקחו גם רשיון.
אייל מלובן: מתקיימות הפרות בעשרות מיליוני דולרים.
אייל מלובן: אני חושב שגוף שישב פה והחליט על החוקים ועל הכללים לגבי הגופים המשדרים האלה לא צריך לפחד מאי-הארכת הזכיון, עד לכדי החשכת מסך.
אייל מלובן: לציבור הישראלי יש מספיק מקומות אחרים לצפות בהם בטלוויזיה, מספיק גופים משדרים.
אברהם פורז: אתה בוודאי לא רציני כשאתה מציע לסגור את הכבלים.
אייל מלובן: במפורש כן, עד כדי החשכת מסך, כי זה גוף שמפר את הכללים ולא מוציא החוצה הפקות.
אברהם פורז: מה עם כל אלה ששברו לעצמם את האנטנות הרגילות ולא יוכלו לקלוט גם את הערוץ הראשון והערוץ השני?
אברהם פורז: איך יקלטו את מבט לחדשות?
אייל מלובן: יש כבר אלטרנטיבה.
אייל מלובן: אני בטוח שהלווין ישמח לקבל את כל אותם מנויים.
אייל מלובן: אני בטוח שגופים אחרים ישמחו.
אייל מלובן: לא יתכן שאנחנו נתעלם מהפרות חוזרות ונשנות.
אברהם פורז: אתה אומר שצריך לפעול, אבל אתה מציע לפעול בנשק גרעיני.
אברהם פורז: זה לא פרופורציונלי.
אייל מלובן: לא, חס וחלילה.
אייל מלובן: אני לא רוצה להפיל את מגדלי התאומים.
אייל מלובן: אני רק אומר, לא יתכן ---
אברהם פורז: מר רשף, נאמרים פה דברים נגד משרד התקשורת.
אברהם פורז: משרד התקשורת לא היה רק השופט פה אלא הוא היה צריך להיות גם המפקח.
אברהם פורז: הוא נתן פסק-דין אבל הוא לא ביצע כלום.
הילה שמיר: יש לנו תשובה בדיוק לנקודה הזאת.
אריק רשף: מי שהיה צריך לפקח זה המועצה לשידורי כבלים ולווין.
אייל מלובן: אחרי העבודה הברוכה של המועצה ושל האנשים שממונים שם על האכיפה אני חושב שלפני שאנחנו דנים בהארכת הזכיון ---
אברהם פורז: לא עומדות בפני תקנות להחשכת מסך.
אברהם פורז: בפנינו יש תקנות האומרות לתת זכיון ל-3 חודשים נוספים כדי להחליט אם חברות הכבלים עמדו בהתחייבויותיהן.
אברהם פורז: החוק אומר שאם הם עוברים לרשיונות אז עניין הארכת הזכיונות ממילא נופל.
אברהם פורז: אתה יכול להגיד שצריך לעשות צעדים משלימים ומתקנים כדי שתוגבר מכסת ההפקות, אבל עד כדי החשכת מסך?
אייל מלובן: כבוד היושב-ראש, היות ואתה המחוקק ואתה קבעת את בחוק סעיפים כאלה ואחרים שחברות הכבלים עברו עליהם, אז אנחנו נקבל את הכרעותיך כמחוקק בדבר הזה.
אייל מלובן: רק אל לנו להתעלם מההפרות החמורות שקורות.
אייל מלובן: אני לא מדבר על הפרות לאורך השנים, לגבי דברים שלא נעשו.
אייל מלובן: אנחנו לא שואלים כעת מדוע לא נעשתה בדיקה.
אייל מלובן: אבל לפחות לגבי השנה הנוכחית יש לנו הוכחות על הפרת התחייבויות שלא התקיימו, במאות שעות של הפקות ובמיליוני דולרים.
אריק רשף: המחוקק צפה את המצב הזה.
אריק רשף: לכן בסעיף 6יב(3)(ד) לחוק התקשורת (בזק ושידורים) נאמר: "לא תסרב המועצה ליתן רשיון כללי לשידורי כבלים לבעל זכיון או לחברה בעלת זיקה, אך בשל כך שנמצא כי בעל הזכיון לא מילא, במלואם או בחלקם, חיובים שהיה עליו למלא בתקופת זכיונו, ובלבד שבעל הזכיון או החברה בעלת הזיקה, התחייבו למלא את החיובים שתקבע המועצה ברשיון, בדרך ובתנאים שתקבע כאמור".
אברהם פורז: האם הם באמת התחייבו?
הילה שמיר: אנחנו בוחנים עכשיו את הבקשות.
אייל מלובן: אבל אנחנו מדברים כרגע על הזכיון.
הילה שמיר: החוק צפה בדיוק את הבעיה שאתה העלית.
הילה שמיר: כל ההפרות, או חשש להפרות, שהיו בתקופת הזכיון כבעל הזכיון, ייבחנו.
הילה שמיר: משרד התקשורת והמועצה לשידורי כבלים ולווין בוחנים את שאלת מתן הרשיון.
הילה שמיר: ב-90 הימים האלה זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
דורלי אלמגור: אנחנו מצויים בעיצומה של בדיקת הבקשות לקבלת רשיונות של הכבלים.
דורלי אלמגור: כחלק בלתי נפרד מהבדיקה הזאת, לגבי ההחלטה אלו תנאים אנחנו נטיל ברשיון, אנחנו גם בודקים את ההפרות, כדי שהם אכן יוכלו למלא אחר כל החיובים שלא מולאו, כפי שבא לידי ביטוי בדוח שדובר עליו כרגע.
דורלי אלמגור: כלומר, חלק בלתי נפרד מהבדיקה של הבקשה לרשיונות תהיה גם בדיקה וכימות של אותן הפרות.
אברהם פורז: נניח שיש הפרות.
אברהם פורז: בעצם זה לא רק נניח.
אברהם פורז: ברור שיש הפרות, לפי הממצאים שלכם.
אברהם פורז: אתם קבעתם שיש הפרות.
דורלי אלמגור: אנחנו כמובן נשלב את הדברים בחיובים שייקבעו כתנאי הרשיון.
דורלי אלמגור: כחלק בלתי נפרד מתנאי הרשיון יטילו על חברות הכבלים למלא אחר אותם חיובים שלא קויימו במהלך השנים.
אייל מלובן: האם הם יקבלו את הרשיון ויצטרכו לעמוד בחיובים, או שהם לא יקבלו את הרשיון ויצטרכו לעמוד בחיובים האלה?
אייל מלובן: אחרת, בעצם תיתנו את הרשיון ותגידו: תשלם את הקנסות מתי שאתה רוצה.
אייל מלובן: כאשר אני לא שילמתי קנסות על רשיון הנהיגה שלי, לא חידשו לי אותו.
אסתר שטרנבך: כמו שאמרה עו"ד דורלי אלמגור, בחינת הבקשות נמצאת עדיין בעיצומה.
אסתר שטרנבך: טענות שנטענו על הפרות זכו לתגובה מפורטת מחברות הכבלים.
אסתר שטרנבך: לא ניתן עדיין לקבוע באופן מוחלט וסופי מה הן ההפרות ובאיזה תחומים במסגרת הרשיון ייקבע שצריך לתקן.
אסתר שטרנבך: הדברים שנאמרו כאן לעניין הפרסומים שהיו בעתונות לא מתייחסים למילוי תנאי הזכיון אלא להפקות מקור שנדרשו חברות הכבלים להשקיע במסגרת הסדר ה-ICP, וזה לא רלוונטי לעניין.
אסתר שטרנבך: גם בעניין הזה חברות הכבלים שלחו תגובה מפורטת ליושבת-ראש המועצה לשידורי כבלים ולווין ולשר התקשורת והציגו את עמדתם.
אברהם פורז: ומה הטענה?
אברהם פורז: האם מה שכתוב פה הוא שנוי במחלוקת?
אסתר שטרנבך: כן.
אברהם פורז: אתם אומרים שזה בעצם לכאורה, כי לא ניתנה לכם אפשרות.
אברהם פורז: האם זה נכון?
דורלי אלמגור: לא, זה לא נכון.
דורלי אלמגור: יש לנו מחלוקת על הטענה שבמחלוקת.
דורלי אלמגור: אנחנו ערכנו הליך מאוד מסודר, הליך של הפרה, שבמסגרתו הצגנו את כל הטיעונים שלנו לגבי ההפרה, כל הקביעות שלנו, הממצאים לכאורה.
דורלי אלמגור: ניתנה הזדמנות לחברות הכבלים להשיב על הממצאים האלה ורק לאחר שנתקבלו התשובות ונשקלו הטענות אנחנו קבענו בעצם באופן סופי שמדובר בהפרה.
דורלי אלמגור: אני חייבת לציין שאפילו ערר, שיש באפשרותן של חבורת הכבלים להגיש על ההפרה שנקבעת, לא הוגש באותם נושאים שאליהם התייחס הדוח.
אברהם פורז: מה את אומרת על זה, גברת שטרנבך?
אסתר שטרנבך: אנחנו שלחנו מכתב מפורט ליושבת-ראש המועצה, שמפרט בדיוק את כל העמידה במחוייבויות.
אברהם פורז: עמדתכם כנראה לא התקבלה.
אסתר שטרנבך: אני לא יודעת על קביעה סופית.
אסתר שטרנבך: לא נשלחה אלינו קביעה סופית שיש הפרה.
אסתר שטרנבך: אנחנו התייחסנו לדוח הזה.
אסתר שטרנבך: ישנם דברים שכן נמצאים בערר ולמרות זה לא צויינו בדוח הזה, שעדיין אין לגביהם החלטה סופית.
יגאל ביבי: אני מבין שהטענות לא קשורות לרוב חברות הכבלים.
יגאל ביבי: למי זה קשור?
אברהם פורז: כולם ביקשו, על-פי החוק, לעבור למשטר של רשיונות.
יגאל ביבי: האם מישהו ביקש את הארכת הזכיון?
יגאל ביבי: הרי יש כאלה שיש להם זכיון לעוד כמה שנים.
דורלי אלמגור: כולם ביקשו הארכת זכיון.
אברהם פורז: זה לא משנה, חבר הכנסת ביבי, כי במילא החוק נתן להם אפשרות למסור הודעה תוך 50 ימים מיום כניסת החוק לתוקף להגיד אם הם רוצים לעבור למשטר של רשיונות.
יגאל ביבי: זה לא רלוונטי.
יגאל ביבי: הרי רובם לא צריכים כעת את הארכת הזכיונות.
יגאל ביבי: מדובר רק על מיעוט קטן.
יגאל ביבי: אפשר לדעת כמה זה?
דורלי אלמגור: זה לא מיעוט כל-כך קטן.
הילה שמיר: מדובר על 20 מתוך פחות מ-30.
הילה שמיר: זה הרוב.
אברהם פורז: אין לנו ברירה לדעתי אלא לאשר את התקנות.
אברהם פורז: אין טעם להתעסק היום בדבר שמתבטל מן העולם.
אברהם פורז: הוועדה הזאת עמלה כדי לאפשר מעבר משיטת זכיונות לשיטת רשיונות משום שחשבנו שחשוב שיעברו לרשיונות, בין היתר כדי ליצור תחרות מול חברת "בזק" ולאפשר העברת שירותים נוספים בתשתית הכבלים.
אברהם פורז: ככל שיש הפרות מצד חברות הכבלים של הזכיון שניתן, הסעיף מדבר על כך שהמועצה לשידורי כבלים ולווין רשאית לדרוש מהם והם צריכים להתחייב לתקן את ההפרות.
אברהם פורז: אני מניח שייעשה מאמץ כדי שההפרות האלה יתוקנו, בין היתר על-ידי הגברת ההפקות המקוריות.
אייל מלובן: מתוך 24 מיליון שקל לא הוציאו 16 מיליון שקל, כך כתוב בדוח.
אסתר שטרנבך: זה פשוט לא נכון.
אברהם פורז: חשוב לציין שהגורם שהוציא את הדוח ופרסם על אי קיום ההתחייבויות הוא המועצה לשידורי כבלים ולווין שמופקדת על זה.
אברהם פורז: אני מניח שהיא הוציאה את הדוח גם מתוך הבנה של אחריותה לעקוב אחרי זה ובעתיד לדאוג לכך שההפרות, ככל שהיו, יתוקנו.
אברהם פורז: אני רוצה להודות לכולכם.
אברהם פורז: על דעתו של חבר הכנסת יגאל ביבי אנחנו מקבלים את בקשת השר ומאשרים את הארכת המועד, כפי שנתבקשנו.
אברהם פורז: רבותיי, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.
אברהם פורז: לפני שאנחנו עוברים לדיון בהצעתו של חבר הכנסת יוסף לפיד ושל קבוצת חברי כנסת נוספת, אני רוצה להודיע כי מליאת הכנסת העבירה אל ועדת הכלכלה הצעה לסדר היום של מספר חברי כנסת, ובינהם חברי הכנסת: כנעאן, לנגנטל, לסרי ועוד, בעניין הקטל בדרכים.
אברהם פורז: אנחנו מעבירים את הצעה לדיון בוועדת המשנה לבטיחות בדרכים בראשותו של חבר הכנסת נחום לנגנטל.
אברהם פורז: אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק שמונחת בפנינו, הצעת חוק חובת הודעה בדבר סיכויי הזכייה בהגרלות ובהימורים של חבר הכנסת יוסף לפיד.
אברהם פורז: חבר הכנסת לפיד, תסביר לנו בבקשה את הצעת החוק.
יוסף לפיד: אדוני היושב ראש, הצעתי איננה מכוונת נגד מפעל הפיס בתור מוסד, אף כי אני כמוך מאמין שכל נושא עסקי היה צריך להיות בידיים פרטיות.
יוסף לפיד: אבל, פעם הוחלט שזה יהיה מוסד ציבורי ואני חושב שהוא מתפקד כהלכה.
יוסף לפיד: אין לי מלחמה במפעל פיס.
יוסף לפיד: באופן מאוד מפתיע אמר לי יושב ראש מפעל הפיס שלמעשה אין לו התנגדות עקרונית להצעה שלי.
יוסף לפיד: כל מה שאני רוצה הוא להגן קצת על הצרכן מפני שטיפת המוח שהפרסומת המסיבית של מפעל הפיס עושה לציבור, גם לציבור הצעיר, גם לאנשים שהכנסותיהם מביאות אותם לידי ייאוש כזה שאת מעט הכסף שיש להם הם מוציאים על כרטיסי ההגרלה.
יוסף לפיד: בסך הכל, אין פה איזון שהוא הבסיס של חיינו הדמוקרטים.
יוסף לפיד: אין איזון בין היכולת של מפעל הפיס לשטוף את כל כלי התקשורת בפרסומת עבירה, בעשרות מיליונים של שקלים, לבין האזרח הקטן שהוא חשוף לכך בכל מקום ובכל רגע ואין לו שום אזהרה.
יוסף לפיד: אין אף ציבור האומר שמעתה הוא מפרסם מודעה של עמוד מדוע אין לקנות כרטיסי מפעל הפיס.
יוסף לפיד: אני רוצה קצת לאזן את התמונה על ידי כך שמי שקונה כרטיס מפעל הפיס יידע מהם באמת סיכוייו, כי לפי הפרסומות אפשר היה לחשוב שהפרס הגדול כבר נמצא בכיסו הקטן, אבל לפי מחקר שעשתה מטעמנו הגברת ד"ר ליברמן שהיא סטטיסטיקאית מתברר שהסיכויים הם כמעט אפסיים, כי לפעמים מישהו כן זוכה.
יוסף לפיד: אבל אם תשווה את הסיכוי שיש למישהו לזכות ואם הוא היה מודע לזה שזה הסיכוי שלו, ספק אם הוא היה קונה את כרטיס מפעל הפיס.
יוסף לפיד: הדבר הגיע לקיצוניות בלתי נסבלת בנושא החיש גד.
יוסף לפיד: תוך כדי טיפול בנושא גיליתי דבר שפשוט לא האמנתי שייתכן, והוא שחיש-גד מוציא מאות אלפי ומיליונים של כרטיסים שבהם הפיתוי הגדול הוא הפרס הגדול.
יוסף לפיד: יש מחזורים כאלה שנמשכים במשך חודשים.
יוסף לפיד: אם ביום הראשון של הוצאת כרטיסי חיש גד מישהו זוכה בפרס הגדול, מפעל הפיס במשך חודשים ממשיך למכור לציבור את החיש-גד הזה עם הפרסומת של הפרס הגדול, כאשר הוא יודע שהפרס הגדול הזה, לא שאי אפשר לזכות בו, לא קיים.
יוסף לפיד: אין אזהרה, אין הודעה לציבור.
יוסף לפיד: עשרות אלפי אנשים קונים ומגרדים את הפרס הגדול שכבר שולם למישהו.
יוסף לפיד: כאשר שאלנו את מפעל הפיס כיצד זה ייתכן היו להם שתי תשובות.
יוסף לפיד: תשובה אחת, ככה זה נהוג עלום.
יוסף לפיד: אני יכול לומר למפעל הפיס שיש עוד כמה דברים שנהוגים בעולם שלא צריך לעשות אותם בישראל.
יוסף לפיד: ההסבר השני הוא פשוט מיתמם להחריד והוא שייתכן שמישהו זכה ולא הודיע ולכן זה נמכר בתום לב.
יוסף לפיד: זאת אומרת, התמונה שהם יוצרים בכתב היא שמישהו מגרד, יוצא לו הפרס הראשון והוא אומר: למה לי למהר לקחת את הכסף?
יוסף לפיד: בלשון המעטה, זהו תירוץ שקרי.
יוסף לפיד: הנה לך, דוגמא לכך כיצד מפעל הפיס מנצל את המונופול שלו, ומי כמוך יודע כי מונופול הוא דבר גרוע, כדי לא להשאיר כמעט סיכוי לאזרח הקטן מול המכונה הגדולה.
אברהם פורז: המונופול הוא לא מוחלט.
אברהם פורז: לאחרונה אני מקבל כל מיני בקשות להשתתף בהימורים בחוץ לארץ, בפרס הגדול של הלוטו הגרמני.
אברהם פורז: לא שאני עושה את זה.
יוסף לפיד: הרי גם בישראל היו קצת בקיעים במונופול הזה.
יוסף לפיד: היו ההגרלות של הועד למען החיל.
יוסף לפיד: הספורטוטו הוא עולם אחר.
יוסף לפיד: שם לפחות דרושה אולי איזשהי מומחיות כדי למלא את הטופס, אבל ייתכן שזה גם טעון בדיקה.
אברהם פורז: הצעת החוק שלך לא מתכוונת לספורטוטו ששם צריך איזשהי מומחיות, אלא להגרלות שהם תלויות בגורל בלבד.
יוסף לפיד: כן, ושהסיכוי נקבע מראש באופן מתמטי.
יוסף לפיד: יש לי הוכחה בכתב של מומחים, ואגב, הם גם לא מכחישים את זה, כי טור אחד של מפעל הפיס הסיכוי שלו הוא אחד פחות מאחד לשמונה מיליון.
יוסף לפיד: זאת אומרת, אם כל אזרח במדינת ישראל ימלא טור אחד, עדיין אין מספיק אזרחים במדינת ישראל כדי לזכות בפרס.
יוסף לפיד: צריך לחכות עוד עשר שנים עד שהדמוגרפיה תגיע למספר הזה.
יוסף לפיד: האמת היא שאי אפשר למלא רק טור אחד.
יוסף לפיד: לפי התקנות, המינימום אותו צריך למלא הוא שני טורים.
יוסף לפיד: אבל, מפעל הפיס נזהר מאוד מלהודיע לציבור שהמינימום הוא שני טורים.
יוסף לפיד: גם האוטומט של מפעל הפיס ממלא את כל הטורים.
יוסף לפיד: כמעט ואין ציבור של אנשים היודעים כי אפשר למלא שני טורים בלבד.
יוסף לפיד: אחד מאותם הדברים שהם לא תקניים הוא שממש מסתירים מעיני הציבור שהוא לא חייב למלא את כל הטופס.
יוסף לפיד: כל הדברים האלה, בלי כל רצון רע כלפי מפעל הפיס, טעונים תיקון.
יוסף לפיד: אני שמחתי שבקריאה הטרומית במליאה אפילו אנשים שבאופן אוטומטי מרימים יד נגד דברים שסיעת שינוי מציעה, תמכו בהצעה הזו, כי היא מעין הגנת הצרכן.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו מקבלים תלונות נואשות של צרכנים נגד מפעל הפיס לגבי הטעיות בנושאים נוספים.
ד"ר יוסי ברג: מדובר בציבור נרחב של לקוחות.
ד"ר יוסי ברג: יש כאן לקוחות מכורים.
ד"ר יוסי ברג: אנשים לוקחים את העסק הזה מאוד ללב.
ד"ר יוסי ברג: התיק הזה מלא בתכתובות מול מפעל הפיס ובתלונות של אנשים.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו באנו בדברים עם מפעל הפיס ומפעל הפיס לא עשה כלום.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו חושבים שהצעת החוק תיתן פתרון לנושא הנקודתי הזה ואנחנו בהחלט מברכים.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו רוצים להכניס שינוי טכני אחד בהצעת החוק.
ד"ר יוסי ברג: אולי כדאי להוסיף בסעיף קטן (2) של סעיף 4 עוד משפט.
אברהם פורז: כאשר אנחנו נקרא את הסעיף תאמר את השינוי שאתם מציעים.
ד"ר יוסי ברג: מעבר למה שכתוב, אנחנו מברכים בחום על הצעת החוק.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו חושבים שבאותה כריכה צריך לטפל בכל הנוגע להגרלות והימורים באופן יסודי.
ד"ר יוסי ברג: אין לי שום דבר נגד מפעל הפיס, אבל מפעל הפיס משנה בעצמו את התוכניות ללא פיקוח.
ד"ר יוסי ברג: ברגע שפעם אחת הוא אמר למפעל הפיס שהוא עושה תוכנית ומשרד האוצר אישר לו, אז יש לו שם סעיף 21 שאומר שמותר לו לשנות איך שהוא רוצה, כמה שהוא רוצה, בלי שום בעיה.
ד"ר יוסי ברג: לדעתנו, אי אפשר להסכים לזה.
ד"ר יוסי ברג: אגב, משרד האוצר אומר: אני לא מתערב.
ד"ר יוסי ברג: זוהי סמכותם.
ד"ר יוסי ברג: אנחנו פנינו אליהם ודרשנו שינויים.
ד"ר יוסי ברג: הם מציגים תצוגה של תום לב ושככה זה קורה במדינות אחרות.
ד"ר יוסי ברג: עו"ד מפעל הפיס עו"ד אמנון זכרוני כתב לנו: "אין בסעיפי התוכניות משום קיפוח או פגיעה, הכל בסדר מבחינתנו".
ד"ר יוסי ברג: זה למרות שבית משפט קבע שיש חוסר תקינות בהתנהלות שלהם והדבר לא רצוי מבחינה ציבורית.
ד"ר יוסי ברג: יש לי כאן את פסק הדין.
ד"ר יוסי ברג: אני רוצה להביא דוגמא בפניכם.
ד"ר יוסי ברג: הם מחייבים בתקנון שכאשר מישהו זכה בפרס הוא יצטרך לחשוף את הפרטים של עצמו בפני הציבור.
ד"ר יוסי ברג: הדבר מהווה פגיעה חמורה בפרטיות ואני לא חושב שצריך להרחיב.
ד"ר יוסי ברג: הם גם פוטרים את עצמם לגבי שיבושים בכרטיסים.
ד"ר יוסי ברג: אומרים לאדם שהכרטיס שלו זכה שבכרטיס כי יש טעות בהדפסה ושלא הם אלה שעשו את זה.
ד"ר יוסי ברג: זה בדיוק מה שעשתה חברת קוקה קולה בזמנו לגבי הגרלות.
ד"ר יוסי ברג: הם אמרו: אנחנו לא אשמים, אולי מישהו אחר עשה את זה.
ד"ר יוסי ברג: הם מסירים מעצמם את האחריות לגבי כל פגם של זכיין.
ד"ר יוסי ברג: הם לא מתערבים בזה.
אריאלה קלעי: הצעת החוק נדונה בוועדת שרים ולא התקבלה בה החלטה.
אריאלה קלעי: שר המשפטים הגיע להבנה עם חבר הכנסת לפיד, חבר הכנסת המציע, שאנחנו נתמוך בהצעת החוק, ולמרות שלא כתוב בהצעה והמציע כבר אמר למשל שזה לא יחול על הטוטו, ההבנה הייתה שזה יחול בכל מקום שזה אפשרי.
אברהם פורז: חבר הכנסת לפיד איננו מציע שנחיל את זה על הטוטו, בהנחה ששם צריך איזשהי מיומנות, אז הסיכוי הוא בלתי ברור.
אריאלה קלעי: אני יודעת שלמשרד המדע, התרבות והספורט היו התייחסויות, אבל נציגיהם עדיין לא הגיעו לישיבה.
אברהם פורז: אתמול ביקש ממני מר שומר, מנכ"ל משרד המדע, לאפשר ליועצת המשפטית של המשרד לבוא ולהציג את עמדת המשרד.
אברהם פורז: אני אמרתי: בבקשה.
אברהם פורז: אני לא רואה את עדנה הראל כאן.
אריאלה קלעי: זו לא הייתה הבעיה.
אריאלה קלעי: עדנה הראל אמרה לי בטלפון שהם חושבים למשל שאי אפשר להחיל את זה על הטוטו.
אריאלה קלעי: את העניין הזה כבר פתרנו, אבל היא איננה כאן בשביל לראות שהעניין הזה נפתר.
גיא עידו: אני עוזר יו"ר מפעל הפיס אברהם כץ עוז.
גיא עידו: עוד כמה דקות יצטרך אלינו סמנכ"ל שיווק ופרסום של מפעל הפיס.
גיא עידו: יש היום בעיות חנייה ולכן הוא מאחר.
אברהם פורז: אנחנו ניתן לו בהמשך הזדמנות לדבר.
שאול סווירי: אנחנו מאוד קטנים בהשוואה למפעל הפיס.
שאול סווירי: אנחנו עוסקים רק בהימורים בספורט.
שאול סווירי: יש לנו קיץ רדום.
אברהם פורז: מי מפקח על מפעל הפיס?
קריאות: מבקר המדינה.
שאול סווירי: אני לא יכול להיכנס לזה.
שאול סווירי: אני מדבר רק על מועצת ההימורים בספורט.
עו"ד יעקב לייטון: מפעל הפיס פועל במסגרת היתר ממשרד האוצר.
שאול סווירי: אנחנו פועלים אך ורק לפי הנחיות של שני משרדי ממשלה.
שאול סווירי: אנחנו פועלים אך ורק לפי תקנות שהכנסת מחוקקת.
שאול סווירי: אנחנו פועלים לפי חוק ולא לפי היתר שאנחנו מקבלים.
שאול סווירי: כל שינוי בתוכנית משחקים שלנו עוברת תהליך של משרד המשפטים, משרד האוצר והוא מגיע לאישור ועדת הכספים של הכנסת.
אברהם פורז: מה הסיכוי שלי לזכות כאשר אני משתתף בטוטו?
שאול סווירי: הסיכויים בטוטו הם שונים.
שאול סווירי: הם לא סיכויים סטטיסטיים.
שאול סווירי: ראשית, יש לנו מערך שלם של מקצוענים.
שאול סווירי: יש לנו משחקים שבהם אם אין מנחש בראשון אז הפרס יורד לשני, אם אין בשני הוא יורד לשלישי.
שאול סווירי: זאת אומרת, אם ניחשת 13 ולא 16, אז אתה מקבל גם את הפרס הראשון.
שאול סווירי: יש לנו מוצרים שהסכום בהם קבוע.
שאול סווירי: אם קבוצה א' ניצחה את קבוצה ב', הזכייה שלך היא 1:1.5.
אברהם פורז: השאלה היא האם באופן מדעי ניתן לומר מה הסיכוי של משתתף או שיש פה עניין של ידע?
אברהם פורז: מישהו אמר שככל שאתה יודע יותר, יש לך פחות סיכוי לזכות.
שאול סווירי: הכנסת אישרה לנו את שינוי תוכנית המשחקים לפני שלוש שנים בעקבות מצב שבו הטוטו התפרק מבחינת המנחשים.
שאול סווירי: כל שבוע קיבלנו חמישים-מאה מנחשים.
שאול סווירי: הכנסות המועצה ירדו כמעט לשפל חסר תקדים בגלל ריבוי זוכים.
שאול סווירי: הפרסים לא התחלקו, כי סכומי הפרסים היו קטנים.
שאול סווירי: למשל, מתחת לעשרה שקלים.
שאול סווירי: כל שבוע היו לנו עשרות מנחשים.
אברהם פורז: זאת אומרת, לא היו הפתעות בליגה אז כולם ניחשו.
שאול סווירי: נכון.
שאול סווירי: הכנסות הטוטו ירדו בסדר גודל של %30 או 40% .
שאול סווירי: בשנה האחרונה, יש לנו ריבוי זוכים קבוע.
שאול סווירי: אנחנו גם מגובים במחקרי ידע שונים.
שאול סווירי: יש לנו יועצים שבוחנים את זה.
שאול סווירי: בסך הכל, סיכויי הזכייה גדולים.
אברהם פורז: אגב, מה אתם עושים עם הכסף שלכם, עם הרווחים?
אברהם פורז: כמה רווחים היו בשנה האחרונה, נניח?
שאול סווירי: שיעורי החזר הפרסים שלנו הם בערך כ- 50%, לאחר הוצאות והכל.
שאול סווירי: קרוב ל-200 מיליון שקל מחולקים לספורט לפי חלוקה שנקבעת ועוברת את אישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי קריטריונים וועדה ציבורית שפועלת ליד משרד המדע.
שאול סווירי: הסכום הזה ניתן ל-58 ארגונים, ובינהם, גם איגוד השח-מט.
יוסף לפיד: הוא לא מקבל מספיק.
שאול סווירי: הוועדה הציבורית הראשונה בראשות כבוד השופט בן דרור שיבצה את ענף השח-מט בשיבוץ לא מסודר.
שאול סווירי: אחר כך עברנו הליך ארוך עד שהשח-מט חזר לחלק מהמערך הספורטיבי.
שאול סווירי: אנחנו מתקציבים כ-5,300 אגודות ספורט בכל ענפי הספורט, ב-58 ענפי ספורט שונים.
שאול סווירי: כמובן שאנחנו גם מקצים למתקנים.
שאול סווירי: אבל, רוב רובו של תקציב המועצה הוא לפעילות השוטפת הספורטיבית.
אברהם פורז: חבר הכנסת לפיד, לך אין תביעה להחיל את זה על הסיוע לספורט?
יוסף לפיד: לא, אין לי תביעה.
יוסף לפיד: אני עכשיו שמעתי פה חוות דעת שהחוק שלי אוטומטית יחול גם על הספורטוטו.
יוסף לפיד: לא התכוונתי לכך.
אברהם פורז: אז ננסח את זה ככה.
יוסף לפיד: מר סווירי, אני רוצה לספר לך מה קורה בחלוקת הכספים שלכם.
יוסף לפיד: כאשר הייתי יושב ראש איגוד השח-מט גילינו שאנחנו מעבירים כספים לישיבות.
יוסף לפיד: אני שאלתי את המנכ"ל האם מתנהל בישיבות משחק שח-מט אינטנסיבי?
יוסף לפיד: הוא אמר: לא, הם בכלל לא משחקים.
יוסף לפיד: אלא מה?
יוסף לפיד: רבנים גילו שאם יש להם קבוצת שח-מט, הם מקבלים איזשהי סובסידיה ולכן הם נכנסו לכיתות לימוד ואמרו לעשרים תלמידים להירשם לקבוצת שח-מט.
יוסף לפיד: אחר כך הם העבירו לאיגוד השח-מט את התביעות וככה קיבלנו תביעות לקבל כספים עבור השח-מט מעשרות ישיבות שבהם לא התנהל אף פעם אף משחק שח-מט אחד.
יוסף לפיד: זו בעיה של חלוקת הכספים.
יוסף לפיד: אני יזמתי בדיקה מאוד יסודית בנושא זה.
שאול סווירי: איגוד השח-מט הוא איגוד שקובע את מבנה הליגות שלו ואת מבנה הקבוצות שלו, ליגה לאומית, ליגה א' ליגה ב'.
שאול סווירי: בליגות הראשונות הכי נמוכות אתה יכול לרשום קבוצות.
שאול סווירי: אם יהיה פיקוח של האיגוד שהקבוצה אכן תיסע לתחרויות ותשתתף במפעלים אז הבעיה תהיה פחות אקוטית.
אברהם פורז: גברת הראל, נציגת משרד המדע, האם את רוצה להעיר הערה?
עדנה הראל: קודם כל אני רוצה להתנצל על כך שאיחרתי לישיבת הוועדה.
עדנה הראל: רק לחברי כנסת איפשרו היום להיכנס למתחם משכן הכנסת.
עדנה הראל: לגופו של עניין, לפי נוסח הצעת החוק, אנחנו גורסים שהצעת החוק לא אמורה לחול על המועצה להסדר הימורים.
אברהם פורז: חבר הכנסת לפיד כבר אמר שהוא מסתפק בהימורים שאין בהם שום מומחיות.
עדנה הראל: האם זה יוכל לבוא לידי ביטוי בנוסח ההצעה, לא על גדר פרשנות?
שאול סווירי: האם אנחנו משוחררים?
אברהם פורז: אני מציע שאתם תמשיכו לשבת כאן ותבדקו האם הנוסח מתאים.
אברהם פורז: הרי שכאשר החוק יצא יבוא מישהו ויגיד שהוא חל עליכם.