GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: יש עוד היבטים, אבל זה ההיבט העיקרי שמאוד מטריד אותי לעניין ואכן העובדה היא שאין בשום מקום בעולם הסדר חוקי שמחייב במקרה כזה או מאפשר במקרה כזה ביטול חוזה, זה לא בכדי אלא זה באמת נובע מהעיקרון הזה של זכויות יסוד של שני הצדדים שיש להגן עליהם.
אתי בנדלר: לכן אני מוכרחה לומר שלפחות כיועצת משפטית של הועדה אני הייתי מציעה בחום רב לשקול להטות את ההצעה שלך לכיוון של חובת גילוי, של שקיפות וחיוב הסוחר לעמוד בעקרונות שהוא הציע.
אתי בנדלר: חובת הגילוי הזו יכולה לבוא לידי ביטוי בשלט, יכולה לבוא לידי ביטוי בחשבונית ויש הרבה מאוד מקומות שמחייבים בחשבונית עצמה לכתוב מה המדיניות.
אופיר פינס-פז: אני גם לא נבהל שלא נחוקק את החוק בכלל.
אופיר פינס-פז: אני לא אדם אובססיבי אבל אני חושב זו נורמה שלא מספיק חשים אותה וחיים אותה.
אופיר פינס-פז: למשל, עניין של מוצרים פגומים.
אופיר פינס-פז: בלי לדעת, לא עשיתי על זה מחקר ולא סטטיסטיקה, אני מוכן להתחייב שכאשר אדם בא ואומר שהמוצר שלו פגום, אומרים לו שיחליף ולא מחזירים לו את הכסף בחזרה למרות שהחוק מחייב זאת.
אופיר פינס-פז: מצד שני אני לא פוסל את ההצעה לאחד את שתי ההצעות.
אופיר פינס-פז: אפשר לעשות דבר הוא הדרגתי ואפשר לראות איך הוא עובד.
אופיר פינס-פז: אני ודאי תומך בהצעה של חברת הכנסת חזן.
אופיר פינס-פז: תהיה מדיניות, אבל השאלה גם איזו מדיניות.
אופיר פינס-פז: אם אני אראה שיש במדיניות הזו באמת דברים מסודרים, כולל למשל את החוקים האחרים שעבור מוצר פגום מחזירים כסף וכן הלאה, נדע ששינינו משהו.
אופיר פינס-פז: לדעתי אז יהיה אינטרס ליותר ויותר חנויות להיכנס לעניין של החזרת כספים כי זה יהיה כדאי להם מבחינה כלכלית.
אופיר פינס-פז: אני לא פוסל שום אפשרות אבל אני מבקש שכולם יחיו על פי אותה מדיניות.
אופיר פינס-פז: נשמעו כאן דברים הגיוניים.
אופיר פינס-פז: בואו נראה אם אפשר לחוקק באופן מושכל ורציני.
אופיר פינס-פז: אם אי אפשר לחוקק את זה עד הסוף אלא משהו שהוא יותר מתון, אפשר לעשות גם משהו יותר מתון.
אופיר פינס-פז: לגבי חוק יסוד, לא בדקתי את הסוגייה הזו אבל אני מציע לבדוק אותה היטב.
אופיר פינס-פז: העניין הזה של סתירת חוק יסוד, אני מניח שהיועצת המשפטית של הוועדה מכירה את הכלל שאומר שמותר לחוקק גם דברים בתנאי שהם סבירים, ראויים, לתכלית ראויה.
אופיר פינס-פז: אני לא חושב שהחוק הזה הוא לא לתכלית בלתי ראויה אלא אני חושב שהוא לתכלית ראויה והוא סביר.
אופיר פינס-פז: צריך לבדוק את זה בצורה מקצועית ולעשות זאת ממש לעומק.
אברהם פורז: בפעם הבאה נדון בשני החוקים ביחד.
אברהם פורז: אחרי שנראה את הדוגמאות הנוהגות במקומות אחרים, נעשה איזשהו צעד של חקיקה.
אברהם פורז: הדבר המינימלי שמתחייב הוא שמדיניות ההחזרות תהיה ברורה והיא חלק מהתחרות בין הסוחרים.
אברהם פורז: אני חושב שמישהו שמוכן לומר שהוא לא שואל שום שאלה ומוכן להחזיר את הכסף בלי להניד עפעף והוא חושב שזה אלמנט שיווקי חשוב – טוב שהצרכנים ידעו על כך.
אברהם פורז: זה דומה מאוד לסימון מחירים.
אברהם פורז: לא אומרים לך איזה מחיר לסמן אבל אומרים לך לסמן.
אברהם פורז: ברגע שהאינפורמציה הזו תגיע אלינו מוקדם ככל האפשר, אני אקבע את המועד לדיון.
אברהם פורז: יש לנו מושב ארוך כי אנחנו יוצאים לפגרה במרץ 2002, כך שאני מבטיח לכם שברגע שהאינפורמציה תגיע לכאן, אני אקבע מועד לדיון.
זאב לשם: בנושא בעל האונייה טיפלנו.
זאב לשם: מבלי להיות חברים בארגון, למעלה משנתיים אנחנו מונעים הגעת אוניות שאין להן ביטוח ברמה של הארגון.
זאב לשם: מיד זאב לשם יאמר לך גם את הסכומים.
זאב לשם: אמנה ראשונה היא אמנה שנוגעת לבעלי האוניות והיא לא נוגעת לבעלי המטענים.
זאב לשם: האמנה הזו למעשה לא עולה כסף אלא זו אמנה שבאה לקבוע את חבותו בפיצויים של בעל האונייה.
זאב לשם: האמנה הזו למעשה קובעת פורמט של פוליסת ביטוח וכל בעל אונייה חייב למלא אחר ההוראות האלו.
זאב לשם: על מנת לא להעלות את מחירי ההובלה הימית של טנקרים, כי אומרים בעלי האוניות שאין להם בעיה, ואם רוצים שהם יבטחו במיליארד דולר, הם יבטחו, אבל הפרמיה הזו עולה כך וכך כסף ואת זה הם יוסיפו לדמי ההובלה.
זאב לשם: לכן באו בעלי המטענים, היבואנים, ואמרו שהם יקימו קרן, הם יוודאו שיהיה להם פיצוי מעבר לפיצוי שהובטח על-ידי בעל האונייה.
רננה שחר: מטרה.
רננה שחר: חוק זה בא להסדיר את החבות בנזיקין של בעל כלי שיט עקב זיהום זמן שנגרם מכלי השיט, ואת הפיצוי המשולם בשלו, בהתאם להוראות האמנה ואמנת הקרן.
רננה שחר: 3.
רננה שחר: תחולה.
רננה שחר: הוראות חוק זה יחולו על נזק זיהום שנגרם בתחום מימי החופין ובתחום מימי האזור הכלכלי הבלעדי של מדינת ישראל, גם אם התקרית שגרמה לזיהום התרחשה מחוץ לתחומים האמורים.
אברהם פורז: האזור הכלכלי, מאחר שלא מוגדר, יש באמנה הגדרה, תגדירו ותאמרו עד תחום של מאתיים מייל מחופי ישראל שלישראל יש אינטרס כלכלי.
רננה שחר: הוראות חוק זה לא יחולו על כללי שיט המופעלים שלא למטרות מסחריות על ידי מדינה שהיא צד לאמנה או על כלי שיט צבאיים של מדינה כאמור.
סימן א': 5.
סימן א': אחריות.
סימן א': (ב) היה אותו נזק תוצאה של תקרית שהיא סדרת אירועים, יהיה אחראי לאותו נזק מי שהיה בעל כלי השיט בזמן האירוע הראשון.
אברהם פורז: אגב, למה אתם לא כותבים שישראל מאמצת את האמנה?
אברהם פורז: כרגע סעיף קטן (ב) לא מאושר.
אברהם פורז: אולי יאושר בהמשך, אחרי שאני אשתכנע בנחיצותו.
רננה שחר: (ה) בעל כלי שיט לא יהיה אחראי לנזק זיהום אם הוכיח אחד מאלה: (1) שהנזק נבע מפעילות מלחמתית או מפעילות עוינת, ממלחמת אזרחים, ממרי או תופעת טבע בעלת אופי חריג שלא ניתן למנעה ואין לעמוד בפניה.
רננה שחר: (2) שהנזק נגרם בשלמותו על ידי צד שלישי במעשה או מחדל במטרה לגרום נזק.
רננה שחר: (3) הנזק נגרם בשלמותו כתוצאה מרשלנות או התנהגות פסולה אחרת של רשות שלטונית או רשות אחרת האחראית לאחזקה או הפעלה של אורות או עזרי ניווט אחרים בעת ביצוע תפקידיה על פי דין.
אברהם פורז: מה זאת אומרת בתופעת טבע בעלת אופי שאי-אפשר למנעה?
אברהם פורז: סופה, סערה?
רננה שחר: 6.
רננה שחר: הגבלת אחריות.
רננה שחר: בעל כלי שיט רשאי להגביל את אחריותו לנזק זיהום, לכל תקרית, בסכומים כלהלן: (1) סכום שלא יעלה על 3 מיליון יחידות חישוב אם הנזק נגרם מכלי שיט שתפוסתו אינה עולה על 5,000 טון רשום.
רננה שחר: (2) הסכום כאמור בסעיף קטן (1) בתוספת של 420 יחידות חישוב לכל טון רשום שמעל 5,000 טון ראשונים, אם הנזק נגרם מכלי שיט שתפוסתו עולה על 5,000 טון רשום, ובלבד שהסך הכולל לא יעלה על 59.7 מיליון יחידות חישוב.
רננה שחר: בסעיף זה "תפוסת כלי שיט" – כמשמעותה באמנה הבינלאומית בדבר מדידת תפוסה משנת 1969.
אברהם פורז: הסעיף הזה צריך להיות מנוסח מחדש ולומר שאחריותו של בעל כלי שיט לא תפחת ממשהו, ואז הסכום שלא יעלה על וכולי.
אברהם פורז: תעשו סף נמוך שאסור לו להפחית מתחת לזה.
אברהם פורז: הוא לא יכול לגרום לכך שאחריותו תהיה פחותה מהסכומים שאת מונה בסעיפים הקטנים שבסעיף 6.
אריה רונה: אונייה שיש לה ביטוח על עשרה מיליוני דולרים גרמה נזק שמוערך במיליון דולרים.
אריה רונה: כל זמן שלא שולם הביטוח, עוצרים את האונייה בנמל עד שיגמרו את כל ההליכים ויקבלו את הכסף של הביטוח.
אריה רונה: בעל הכלי מבקש לשחרר אותו מההליכים האלה ומאחר שהוא חייב עשרה מיליוני דולרים, הוא שם ערבות בנקאית בבית-המשפט ומבקש לצאת עם האונייה מחר בבוקר כי הוא צריך להגיע למקום אחר.
אריה רונה: נותנים לבעל האונייה את האופציה הזאת, קח את האונייה, תשים לנו את קרן ההגבלה שלך וסע לאן שאתה רוצה כי הכסף נמצא אצלנו ואנחנו נחלק אותו לפי כמות הפיצויים הנדרשת.
אריה רונה: אין שום סיבה להחזיק אותו אבל המדינה נותנת לו כלי להגבלת אחריות כשאומרים לו שאם הוא ישים את הכסף, ייתנו לו לצאת.
אברהם פורז: אנחנו כרגע קובעים סכום שלא יפחת משלושה מיליון ואתם תבדקו אם עשינו טעות.
אברהם פורז: אם עשינו טעות, תחזרו אלינו.
רננה שחר: על אף האמור בסעיף 6 בעל כלי שיט אינו רשאי להגביל את אחריותו לניזק זיהום אם הוכח שנזק הזיהום נגרם ממעשה או מחדל שלו שנעשו בכוונה לגרום לנזק הזיהום, או אם הזיהום נגרם עקב רשלנותו ביודעו כי הדבר יגרום קרוב לוודאי להתרחשות הנזק.
רננה שחר: בקשה להקמת קרן על ידי בעל כלי השיט.
רננה שחר: בעל כלי שיט המבקש להגביל את חבותו כאמור בסעיף 6, יגיש בקשה לבית-המשפט להקמת קרן הגבלה.
רננה שחר: בעל כלי השיט יצרף לבקשתו את רשימת התביעות לפיצוי הכפופות להגבלת האחריות הידועות לו אותה שעה, וכן יודיע על כל תביעה נוספת שנודע לו עליה אחרי הגשת הבקשה.
רננה שחר: סכום הגבלת האחריות ייקבע בשקלים חדשים על פי ערכו של השקל החדש ביחס לזכות המשיכה המיוחדת ביום הקמת הקרן.
רננה שחר: המבטח בעל כלי שיט או מי שהמציא לבעל כלי השיט ערבות בנקאית או בטוחה כספית לכיסוי נזק זיהום ים, רשאי להגיש בקשה להקים קרן כאמור בסעיף 8, ויראו אותה כאילו הוקמה על ידי בעל כלי שיט לכל דבר ועניין.
רננה שחר: הקמת קרן כאמור לא תגרע מזכותו של תובע להגיש תביעה לפיצוי על נזק זיהום ים נגד בעל כלי השיט.
רננה שחר: בית-המשפט ירשה את הקמת הקרן, אם על ידי הפקדת סכום ההגבלה בבית המשפט או ברשות מוסמכת אחרת ואם על ידי המצאת ערבות בנקאית או בטוחה כספית אחרת בגובה סכום ההגבלה.
רננה שחר: בית משפט רשאי, בכל עת אחרי הגשת בקשה להקמת קרן הגבלה, לעכב את הדיון בכל תביעה לפיצוי וכן כל פעולת הוצאה לפועל או הליך משפטי אזרחי אחר נגד בעל כלי שיט אם הוא סבור שעם הקמת קרן ההגבלה היה מקום לעיכוב הדיונים.
רננה שחר: 12.
רננה שחר: עיכוב הליכים אחרי הקמת קרן הגבלה.
רננה שחר: (א) הקים בעל כלי שיט או מבטח או נותן הבטוחה הכספית קרן הגבלה בהתאם להרשאה לפי סעיף 10, יורה בית המשפט, על פי בקשתו, לעכב את ההוצאה לפועל של פסק דין נגדו בתביעה לפיצוי הכפופה להגבלת האחריות, ובית המשפט רשאי להורות על עיכובו של כל דיון בתביעה כאמור שעדיין לא ניתן בו פסק דין, אם ראה שיש לעשות כן כדי להבטיח את חלוקתה הצודקת של הקרן שהוקמה כאמור.
רננה שחר: (ב) לעניין סעיף זה, דין הקמת קרן הגבלה בהתאם לאמנה באחת המדינות המתקשרות באמנה, או במדינה אחרת שלגבי כלי השיט הרשומים בה חל חוק זה, כדין הקמת קרן לפי סעיף 10, זולת אם הוכח לבית המשפט כי כספי הקרן באותה מדינה אינם עומדים בפועל לרשותם של תובעים בישראל.
רננה שחר: הוקמה קרן ההגבלה, ייתן בית המשפט הודעה על כך לכל תובע שתביעתו לפיצוי כפופה להגבלת האחריות ועליה הודיע בעל כלי השיט לבית המשפט עד להקמת הקרן, וכן יפרסם הודעה על כך ברשומות ובכל דרך אחרת נוספת שתיראה לו.
פרק רביעי: 14.
פרק רביעי: חובת ביטוח.
פרק רביעי: לא יוביל בעל כלי שיט, למעלה מ2,000- טון שמן בצובר כמטען, אלא אם כן בידו פוליסת ביטוח או ערבות בנקאית או מסמך מאת קרן פיצוי בינלאומית (להלן – תעודת ביטוח) שהרשות המוסמכת במדינת הרישום אישרה כי נתקיימו לגביה הדרישות לכיסוי גבולות אחריותו לנזק זיהום לפי סעיף 6.
אברהם פורז: ערבות בנקאית חייבת להיות מבנק כשמישהו מאשר?
רננה שחר: תעודת הביטוח בכלי שיט ישראלי תהיה בשפות העברית והאנגלית, נוסחה יהיה על פי הקבוע בתוספת והיא תכלול את הפרטים האלה: (1) שם כלי השיט ונמל הרישום.
רננה שחר: (2) שם בעל כלי השיט והמען של מקום עסקיו הראשי.
רננה שחר: (3) סוג הביטוח.
רננה שחר: (4) שם המבטח או מוציא תעודת הביטוח לפי העניין, ומקום עסקיו הראשי.
רננה שחר: (5) תקופת תוקפה של תעודת הביטוח.
רננה שחר: (6) אישור הרשות המוסמכת כאמור בסעיף 14.
רננה שחר: 16.
רננה שחר: חובת אחזקת תעודת ביטוח.
רננה שחר: (ב) לא ישיט אדם כלי שיט שאינו ישראלי בתחום מימי החופין של ישראל, אלא אם כן הוא נושא תעודת ביטוח בת תוקף ועותק ממנה מופקד בידי הרשות המוסמכת במדינת הרישום.
רננה שחר: (ג) המנהל או מנהל הנמל, או מי שהם הסמיכו לעניין זה, רשאי לא להורות כניסת כלי שיט שאינו ישראלי לתחום נמל אם אינו נושא תעודת ביטוח בת תוקף, ורשאי הוא למנוע יציאתו של כלי שיט כאמור מתחום הנמל, עד שיוכיח להנחות דעתו כי הוא נושא תעודת ביטוח כאמור.
אברהם פורז: סוכם שזה נשאר כפי שזה אלא רשאי לא לתת לה להיכנס למימי החופין.
אברהם פורז: הרחבנו את סמכויותיו.
רננה שחר: תעודת הביטוח לא תוכן כבת תוקף אם תכלול הוראות שאינן תואמות פרטים שדווחו למנהל על פי חוק זה, או לרשות מוסמכת של מדינת הרישום של כלי שיט שאינו ישראלי, לפי העניין.
רננה שחר: 18.
רננה שחר: תביעה לפיצוי.
רננה שחר: (1) סוכן או עובד של בעל כלי השיט.
רננה שחר: (2) אנשי הצוות של כלי השיט.
רננה שחר: (3) נתב או אדם אחר המבצע פעילות בעבור כלי השיט.
רננה שחר: (4) חוכר, מנהל או מפעיל של כלי השיט.
רננה שחר: (5) אדם המבצע פעולות חילוץ בהסכמת בעל כלי השיט או על פי הוראות רשות ציבורית מוסמכת.
רננה שחר: (6) אדם הנוקט אמצעים למניעת נזק זיהום או תקרית.
רננה שחר: (7) עובד מטעמם של כל אחד מהמפורטים בפסקאות (4), (5) ו-(6).
רננה שחר: כל הסעיף הזה הוא על-פי האמנות.
רננה שחר: האמנות באות לעשות סדר ולא לגרום לכך שיהיו תביעות רבות אלא קבעו שבעל כלי השיט הוא החייב.
אתי בנדלר: זה אומר שאפשר לתבוע את בעלי כלי השיט רק לפי חוק זה.
אתי בנדלר: זאת אומרת שבעל כלי שיט אתה יכול לתבוע רק לפי החוק הזה.
אתי בנדלר: כשתבעת אותו את בעל כלי השיט, אתה לא יכול לתבוע את כל האחרים המנויים בסעיפים הקטנים.
אברהם פורז: החשש שלי – מאחר שאני עוד לא יכול להיכנס לעומק – שאנחנו משנים כאן את דיני הנזיקין הכלליים מעבר לנדרש.
רננה שחר: 19.
רננה שחר: המועד להגשת תביעה לפיצוי.
רננה שחר: (ב) בית המשפט רשאי להאריך את המועד להגשת תביעה לפיצוי ובלבד שלא יעלה על שש שנים מהיום בו אירע הנזק.
רננה שחר: 20.
רננה שחר: חלוקת כספי הקרן
רננה שחר: (ב) שולם פיצוי על נזק זיהום כתוצאה מתקרית, לפני חלוקת כספי הקרן, יעברו למי ששילם פיצוי כאמור כל הזכויות שהאדם שפוצה על ידו היה נהנה מהם על פי הוראות חוק זה.
רננה שחר: הוכיח בעל כלי שיט או אדם אחר כי הוא עשוי לחוב בתשלום מכספי הקרן בתאריך המאוחר מיום חלוקת כספי הקרן, רשאי בית המשפט להורות כי עד לתאריך שיקבעו יופרש מכספי הקרן סכום הולם לכיסוי החבות כאמור.
רננה שחר: 21.
רננה שחר: סמכות שיפוט.
רננה שחר: בית המשפט יהיה בעל סמכות שיפוט בלעדית בתביעות המוגשות על פי חוק זה.
רננה שחר: 22.
רננה שחר: הוראות האמנה בדבר הקרן.
רננה שחר: 23.
רננה שחר: כשרות משפטית של הקרן הבינלאומית.
רננה שחר: הקרן הבינלאומית הפועלת על פי הוראות אמנת הקרן מוכרת כאישיות משפטית העשויה לשאת בחובות ולהעניק זכויות ולהיות צד בכל הליך משפטי בתביעות המוגשות על פי חוק זה.
רננה שחר: היטל השתתפות בקרן הבינלאומית.
רננה שחר: בעל מטען או יבואן אשר במשך שנת כספים מייבא מעל 150,000 טון שמן משתתף ישלם היטל השתתפות בקרן הבינלאומית, שייקבע על בסיס כלל חבות מדינת ישראל לקרן הבינלאומית לשנת כספים חלקי כמות שמן משתתף שנתקבל בישראל באותה שנה.
רננה שחר: (ב) היטל ההשתתפות כאמור בסעיף קטן (א) ישולם למנהל והוא יעביר לקרן הבינלאומית.
רננה שחר: (ג) שיעור ההיטל, וכן המועדים, הדרכים והתנאים לתשלומו ולהעברתו לקרן הבינלאומית ייקבעו בידי שר התחבורה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
רננה שחר: (ד) בסעיף זה –
אחד מאלה: (1) יובא דרך הים ונתקבל בנמל או במתקן מסוף בישראל לאחסון.
אחד מאלה: (2) נתקבל בישראל בנמל או במתקן מסוף כיעד ראשון, לאחר שנפרק במדינה שאינה חברה באמנה בדבר הקרן.
אחד מאלה: "מתקן מסוף" – אתר המשמש לאחסנת שמן בצובר, המסוגל לקלוט שמן אשר הובל בים, לרבות כל מתקן הממוקם במרחק מן החוף, אך קשור לאתר כאמור.
אברהם פורז: אומרים כאן שה150- אלף טון מקורו באמנה.
אברהם פורז: אתה רוצה שאני אסטה מהאמנה?
רננה שחר: (א) הוגשה תביעה לפי סעיף 18 תימסר הודעה על כך לקרן הבינלאומית באמצעות מנהל הקרן.
רננה שחר: (ב) משנמסרה הודעה כדין בדבר פתיחה בהליכים משפטיים על פי חוק זה, רשאית הקרן הבינלאומית להצטרף כצד להליך המשפטי.
רננה שחר: (ג) מנהל הקרן הבינלאומית ישמש נציגה החוקי של הקרן לעניין חוק זה.
רננה שחר: בתביעה לפיצוי בעד נזק זיהום, לפי סעיף 18 אם וכאשר ניתן פסק דין שבו נקבע אחד מאלה:
רננה שחר: (2) בעל כלי השיט אינו מסוגל לעמוד בנטל הכספי הכרוך בביצוע פסק הדין.
רננה שחר: (4) סכום הפיצוי שבו חויב בעל כלי השיט או הערב לו גבוה מחבותם על פי האמנה, כפי שזו הוגבלה על ידם.
אברהם פורז: אתם ניסחתם את הסעיף בעברית יוצאת דופן.
אברהם פורז: כנראה תרגמתם ישר מאנגלית וגם שם לפעמים הניסוחים הם איומים.
אברהם פורז: תשנו את הנוסח, קודם ישולמו ואחר-כך היוצאים מהכלל.
רננה שחר: הקרן הבינלאומית לא תהא חייבת בתשלום פיצוי נזק זיהום אם הוכיחה אחד מאלה: (1) נזק הזיהום נבע מפעילות מלחמתית או מפעילות חבלנית עוינת, ממלחמת אזרחים, ממרי או מתופעת טבע בעלת אופי חריג שלא ניתן למנעה.
רננה שחר: (2) התובע אינו יכול להוכיח כי נזק הזיהום נבע מתקרית בה היה מעורב כלי שיט אחד או יותר.
רננה שחר: הוכח כי נזק הזיהום נגרם כתוצאה מרשלנות הניזוק או ממעשה או מחדל שלו שנעשו במטרה לגרום נזק.
רננה שחר: הסכום הכולל של הפיצוי אשר תשלם הקרן הבינלאומית לפי פרק זה, לגבי כל תקרית יחידה, מוגבל באופן שסך הפיצוי האמור בצירוף סכום הפיצויים ששולם בתביעה לפי האמנה, לא יעלה על 135 מיליון יחידות חישוב.
רננה שחר: (א) ניתן פסק דין חלוט בתביעה לפיצוי שנמסרה לגביה הודעה לקרן הבינלאומית, תהא הקרן מנועה מלטעון לגבי העובדות והממצאים שנקבעו בפסק הדין.
רננה שחר: (ב) ניתן פסק דין חלוט בתביעה לפיצוי שלא נמסרה לגביה הודעה לקרן הבינלאומית, לא תהא הקרן מנועה מלטעון לגבי העובדות והממצאים שנקבעו בפסק הדין.
רננה שחר: (א) לקרן הבינלאומית תהא זכות חזרה אל בעל כלי שיט או הערבים לו בשל כל תשלום ששילמה הקרן על פי פסק דין, החלטה או הסדר שניתנו לפי חוק זה ולפי אמנת הקרן.
רננה שחר: (ב) לכל אדם שנשא בתשלום על פי פסק דין, החלטה או הסדר שניתנו לפי חוק זה והאמנה בדבר הקרן, תהא זכות חזרה על הקרן הבינלאומית או על בעל כלי השיט, הערבים או כל אדם אחר.
פרק שביעי: 31.
פרק שביעי: עונשין.
פרק שביעי: העובר על הוראה מהוראות חוק זה או התקנות על פיו, דינו – שלוש שנות מאסר או קנס בגובה פי ארבעה מהקבוע בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל"ז1977-.
רננה שחר: שר התחבורה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
רננה שחר: 33.
רננה שחר: תקנות סדרי הדין.
רננה שחר: שר המשפטים בהסכמת שר התחבורה יתקין תקנות בדבר סדרי הדין לעניין חוק זה לרבות בקשה להקמת קרן הגבלה, הגשת תביעה לפיצוי, דרכי מסירת הודעות, הגשת תביעה להשלמת פיצוי וערעור.
רננה שחר: 34.
רננה שחר: שמירת דינים.
רננה שחר: הוראות חוק זה אינן באות לגרוע מהוראות כל דין אחר.
אברהם פורז: אני חושב שיש פה יותר מדי מלים בחוברת הכחולה.
אברהם פורז: צריך היה לעשות משהו מאוד פשוט של אימוץ אמנה ובו כמה סעיפים.
אברהם פורז: אני מכיר את הדינמיקה של חקיקה בממשלה וזה מתחיל קודם כל במשרד הממשלתי הנוגע בדבר כאשר האחרים נגררים.
אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את הישיבה הנוספת בנושא צווי התעבורה, עבירות קנס.
אברהם פורז: האם מקובל עליכם שנגמור תחילה את ברירות הקנס ואז נחזור לשיטת הניקוד.
אברהם פורז: הגענו לתקנה 148 א(א) במספר סידורי 192.
אברהם פורז: מה זה פגיעה במכשיר קריאה?
חוה ראובני: 148א(א):
חוה ראובני: "לא יפגע אדם במכשיר קריאה, לא יחבל בו או באביזריו, לא יזיזו ולא ישחיתו בכל צורה שהיא, לא ישתמש בו אלא לצרכים כאמור בתקנה 144".
חוה ראובני: הייתה תקופה שניסו להציב בכבישים מעין לוטומטים כאלה.
חוה ראובני: מעירים פה שבתיקון האחרון של תקנות התעבורה, התקנה הזו בוטלה.
אברהם פורז: תקנה 148א(א) נמחקת.
אברהם פורז: תקנה 149 – שימוש בתמרור לתעמולה:
חוה ראובני: 149: "לא ישתמש אדם בתמרור לצרכי תעמולה או פרסומת בדרך, או בקרבתה, בין בדמות התמרור בלבד, ובין בצירוף עם כל ציור או דבר אחר, אלא אם הורשה לכך בכתב ע"י רשות התמרור המרכזית".
אברהם פורז: האם זה חיקוי של התמרור ו הדבקה על התמרור הקיים.
שולמית שמעון: על התמרור הקיים זו תקנה קודמת שדברנו עליה, מספר 148 "לא יפגע אדם בתמרור או באביזריו".
דן לינק: למשל אם יש לך חנות נעלים, ובחלון הראווה תשים תמרור "עצור! כאן יש מכירה".
דן לינק: זה אסור, וגם דברים דומים לזה.
אברהם פורז: מהי התקנה האוסרת על הדבקת סטיקרים על תמרורים.
דן לינק: יש תקנה על השחתת תמרור.
יפעת רווה: תקנה מספר 148.
אברהם פורז: נשאיר את הקנס ב- 100 ₪.
חוה ראובני: זו הטעיה של הציבור.
אברהם פורז: כשאני תולה שם רחוב בלונדון בחנות ברחוב אלנבי, מישהו חושב שהוא בלונדון?
אברהם פורז: אם מותר לי להניח, לא הוגשה תביעה לפי הסעיף הזה.
אברהם פורז: אם אני טועה אני אשמח אם תעירו לי על כך.
אברהם פורז: נשאיר את זה 100 ₪.
אברהם פורז: נעבור לתקנה150 על רכב שעשועים.
אברהם פורז: מהי ההגדרה של רכב שעשועים?
חוה ראובני: אין לזה הגדרה.
אברהם פורז: הכוונה למכוניות הנעות עם חשמל?
אברהם פורז: תבדקי את ההגדרה.
צבי יוזנט: ההגדרה הכוללת לרכב זה כל מה שמונע בכוח מכני.
אתי בנדלר: קורקינט לא נחשב?
חוה ראובני: 150.
חוה ראובני: "לא ינוע אדם ברכב שעשועים בכביש", להבדיל ממדרכה," אלא אם הכביש יוחד למשחקי ילדים בהתאם לתקנה 31.
חוה ראובני: שוטר רשאי להורות למי שמשתמש ברכב שעשועים בכביש או בדרך לא ייחודית למשחקי ילדים, להפסיק את הנסיעה ברכב כאמור, להרחיק את הרכב, להביאו לתחנת המשטרה"
אברהם פורז: נקבע על זה 100 ₪, יש לי הרגשה שלא הוגש דו"ח מעולם על עבירה כזו.
דן לינק: לעומת זאת כבר היו לוויות.
אברהם פורז: זה שהורים לפעמים טיפשים ונותנים לילד לעשות שטויות, הוא לא חייב בשביל זה את רכב השעשועים הוא יכול סתם לעשות שטות בכביש.
דן לינק: אבל לא קורקינט עם מנוע חשמלי בכביש.
אברהם פורז: זה אסור, זה רכב מנועי, יש הרבה דברים בתחום האפור, כמו הכיסאות המתנייעים של הנכים.
אברהם פורז: זה לכאורה רכב מנועי וטעון רישוי מספר ולוחיות.
חוה ראובני: הנושא של הקלנועית הוא נושא שחיפשתי ולא מצאתי, ישנה אמונה רווחת שמקורה במכתבים שיצאו ממשרד התחבורה בעבר, שזה רכב שלא חייב ברישוי.
אברהם פורז: משפטית זה רכב מנועי או לא?
חוה ראובני: משפטית זה עומד בהגדרת רכב מנועי.
צבי יוזנט: יש לזה פטור.
חוה ראובני: אין לזה פטור, זה לא פורסם ברשומות.
חוה ראובני: דוד יכין פעם כתב מכתב.
חוה ראובני: יש הוראה שכסא גלגלים הוא פטור, וכסא גלגלים לנכה מוגדר כנוסע עד 10 קמ"ש.
חוה ראובני: קלנועיות נכנסו פעם להגדרה הזו, היום קלנועיות נוסעות 13 קמ"ש, אז הם כבר יצאו מההגדרה הזו ולא חל עליהם הפטור של כסא גלגלים, והנושא נשאר לא מוסדר.
אריק סטרוקטביץ: אם יורשה לי להעיר הערה, אני אריק סטרוקטביץ מהסתדרות הנכים.
אריק סטרוקטביץ: הם נוסעים על הכביש לא בגלל שהם נהנים לנסוע על הכביש, אם היו רמפות לעליה למדרכה, כמו באירופה ובארצות הברית לא הייתה בעיה.
אברהם פורז: גם כשיש רמפה לעליה למדרכה, כזו שמיועדת לעגלות תינוק, אפשר להתהפך על הכלי הזה.
אברהם פורז: הגלגלים קטנים והשיפוע גדול ואם אתה בא לזה מזווית ולא ישר לגמרי, אפשר להתהפך.
אברהם פורז: בעולם ישנה מגמה לעשות יותר שבילי אופניים, ואז, אני מניח שכשמתכננים את שביל האופניים צריך לתכנן אותו שיתאים גם לכלים כאלה.
חוה ראובני: 151.
חוה ראובני: שימוש בדרך שלא כדין: "לא יעשה אדם ללא סמכות על פי דין, ולא ירשה לאחר לעשות מעשה שיש בו כדי לצמצם, לסכן או למנוע את השימוש הכללי בדרך, להקטין את מהירות הנסיעה המותרת בה, או להפריע את התנועה החופשית.
חוה ראובני: עשה אדם מעשה כאמור בתקנת משנה (א) על פי סמכות כדין.
חוה ראובני: .."- - -
אברהם פורז: מדובר על אדם שעושה מהמורות בכביש?
שולמית שמעון: זה סעיף שמשרת בעיקר את הסיפור של עבודות בכביש.
שולמית שמעון: כאשר אנחנו מדברים על עבודות בכביש, אנחנו מדברים על היתרים הניתנים ע"י משטרת ישראל, ותנאים.
שולמית שמעון: יש עבודות שמבוצעות ללא היתר, ויש חריגה מתנאי ההיתר.
שולמית שמעון: הסיפור הזה מעוגן בשתי התקנות 151, ו- 152, ואני מציעה לדבר עליהם בחבילה אחת.
אברהם פורז: נשמע גם את תקנה מספר 152.
חוה ראובני: אני אסיים את תקנה 151: "עשה בה מעשה כאמור בתקנת משנה (א) על פי סמכות כדין", כלומר קיבל היתר לעשות כך, "חייב הוא לסיימו ולהחזיר את המצב לקדמותו מייד אחרי שהסתיים הצורך במעשה.
חוה ראובני: לא יתקין אדם, לא יציב לרוחב הדרך, אמצעי חסימה מכל סוג שהוא, לרבות שרשרת כבל, חוט ברזל או מחסור אחר כיוצא באלה.
חוה ראובני: הוראות תקנת משנה (ג) יחולו גם על רשות מקומית, אך לא יחולו על מחסום שבכניסה לחצרות למפעלים, למגרשי חנייה וכניסה למקומות אחרים המאושרים בידי רשות התמרור המרכזית, ולא יחולו על מקומות עבודה או דרכים בשלבי עבודה כאמור בתקנה 167" 152.
חוה ראובני: "לא יניח אדם על פני הדרך, ולא יגרום לכך שיניחו עליה כל דבר העלול לסכן להפריע או להטריד את עוברי הדרך או את כלי רכבה, או לפגוע בהם באופן אחר.
חוה ראובני: אם עשה כן, או אם דבר כאמור שבהחזקתו או שהונח בשבילו על פני הדרך, נמצא על פי הדרך, יסלק אותו מייד מעל פני הדרך.
חוה ראובני: מי שהניח או שגרם שיונח על פני הדרך, או שהונח בשבילו על פני הדרך דבר כאמור בתקנת משנה (א), ואין אפשרות סבירה לסלקו מייד, יסמן אותה כאמור בתקנת משנה (ד).
חוה ראובני: בתקנת משנה (א) ו-(ב) הנחה לרבות פתיחה, (ג) המרחיק מן הדרך רכב שנפגע או נשבר, יסלק כל זכוכית או כל חומר מטריד אחר שנפל מן הרכב על פני הדרך.
חוה ראובני: הממונה על תיקון הדרך יגדור ויסמן באופן שאותה רשות התמרור, את מום העבודה ואת חומרים שמשתמשים בהם לתיקון הדרך לאחר שערך אותם בערמות.
חוה ראובני: בזמן תאורה יסמן גם באור צהוב מהבהב אשר ייראה על ידי נוהג הרכב המתקרב ממרחק של 150 מטרים.
חוה ראובני: כמסומן ממקומו החומרים, כאמור בתמרור שמחזירי אור תקניים בכל שטחו, רשאי הממונה על תיקון הדרך, שלא לסמנם באור צהוב מהמבהב כאמור".
שולמית שמעון: הקנס שהוצע על שתי התקנות האלה, כנראה קצת פוספס לגבינו, ואנחנו מבקשים החמרה כאן.
שולמית שמעון: זו הדרך היחידה לאכוף כלפי מבצעי עבודות בכביש ללא היתר וכלפי אלה שחורגים.
אברהם פורז: זו עבירה מאד חמורה בעיני, לפעמים משאירים בור בכביש, זה מאד מסוכן.
שולמית שמעון: גם אנחנו חושבים כך ומבקשים קנס של 1000 ₪ על עבירה זו.
אתי בנדלר: זה כולל גם מדרכות?
שולמית שמעון: זה כולל גם מדרכות.
לאה ורון: גם אם מישהו מוציא כסא על המדרכה?
אברהם פורז: האם אפשר להבדיל בתקנה בין הדברים קלים לדברים החמורים?
יפעת רווה: אפשר לעשות הבחנה בין מדרכה לכביש.
אברהם פורז: אם מישהו מוציא כסא למדרכה ומאלץ מישהו לרדת לכביש, זה לא טוב אבל זה לא נורא לעומת מישהו שמשאיר בור בכביש.
אברהם פורז: זו לא אותה רמת חומרה שמישהו חוסם את המדרכה, נניח שהוא פורק רהיטים ומאלץ הולכי רגל לרדת לכביש, אני לא אומר שזה לא חמור, אבל אי אפשר להשוות לאדם שהשאיר בור פתוח.
יפעת רווה: זה כמו חנייה על מדרכה.
אברהם פורז: אז מה אתם מציעים?
יפעת רווה: 250 לגבי מדרכה, ו- 1000 על היתר.
אברהם פורז: אני מוכן ל- 1000 על היתר.
אברהם פורז: לדעתי, מישהו שמשאיר בור או מהמורה או מכשול לא מסומן, בעיקר בלילה, זה יכול להיות קטלני.
חוה ראובני: 153.
חוה ראובני: גרימת נזק לדרך: "לא ינהג אדם ולא יגרור רכב שגלגליו, חישוקי גלגליו, או כל חלק אחר ממנו, מטענו, אביזריו או ציודו, גורמים או עשויים לגרום נזק לדרך או הפרעה לתנועה, בין בשל מבנה הרכב או מצבו, בין בשל החזקתו הלקויה, אלא לפי היתר של קצין משטרה".
אברהם פורז: אלו שני דברים שונים לגמרי, נזק לדרך זה עניין פיזי, והפרעה לתנועה זה סיפור אחר.
דוד בוקר: למשל רכב שנוסע רק על הג'נטים, הוא הורס את הכביש.
צבי יוזנט: מה אם יש לי פנצ'ר?
אברהם פורז: למה זה מאוחד, אלו צריכות להיות שתי תקנות שונות.
אברהם פורז: נסיעה ברכב שגורם נזק פיזי זה סיפור אחד והפרעה לתנועה זה דבר אחר.
דן לינק: להפרעה לתנועה יש תקנה מיוחדת אבל זה באופן שבו אתה נוסע גם ברכב נורמלי, כאן מדובר על רכב לא נורמלי שהמבנה או אופן התנועה בו מפריע לתנועה.
דן לינק: למשל, בכתפת כותנה שאתה גורר בה משהו שגורם נזק לכביש ובגללו רכב אחר צריך לברוח או לעקוף אותך.
דן לינק: ההגדרה הרגילה של הפרעה לתנועה חלה על רכב פרטי.
אברהם פורז: אותה כתפת יכולה להיות טובה מאד ולא גורמת נזק לכביש אלא רק מפריעה לתנועה, ויכול להיות רכב אחר שלא מפריע אבל גורם נזק לכביש.
אברהם פורז: אלו שתי דיסיפלינות שונות.
דן לינק: כאן מדובר על נזק לכביש.
חוה ראובני: יש תקנות ספציפיות לגבי הפרעה לתנועה ולא משתמשים ספציפית בזה.
חוה ראובני: אני אקרא את המשך התקנה:
חוה ראובני: (ב)" לא ינהג אדם ולא יגרור בכביש שנסלל ושופר לתנועת כלי רכב או בשוליו, רכב שחישוקי גלגליו עשויים מתכת ואינם בעלי צמיגי גומי או מצופי גומי".
אתי בנדלר: אז אסור למכוניות כאלה בשום תנאי לנסוע בכביש?
חוה ראובני: הוא יכול לקבל היתר.
אברהם פורז: אי אפשר לנסוע באופניים כמו פעם, בלי הצמיג רק על החישוק.