GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רון כהן: 2 מיליארד שקל, או קצת יותר, אשראי קמעונאי ו-700 מיליון שקל אשראי עסקי.
<רון כהן: אין לנו כמעט אשראי עסקי.
אבישי ברוורמן: מה שאתה רואה במקרה שלכם זהה לחלוטין?
<רון כהן: זהה לחלוטין.
<רון כהן: אני יכול לציין מטבלאות שיש לי פה, גם מבחינת מרווחים.
אבישי ברוורמן: תעביר לנו.
אבישי ברוורמן: זה דוגמה.
<רון כהן: הסניף שנמצא במקום האחרון, כלומר מרווח האשראי הכי נמוך, הוא סניף שפרעם, במגזר הערבי למי שלא יודע, והסניף שנמצא שני מקומות לפני המקום האחרון הוא סניף נצרת, שגם הוא סניף במגזר הערבי.
<רון כהן: אני מזמין את הוועדה לראות את הסניפים שלנו.
אבישי ברוורמן: זה מעניין, אבל אני שואל את הבנקים האחרים מה ההבדל בין ה"מסד" וה"טפחות"?
אבישי ברוורמן: אמרו לי שהמסד והטפחות הם ביחד...
<מיכה ארגמן: בנק "יהב" מאותה קבוצה נותן את אותם תנאים לעובדי המדינה.
אבישי ברוורמן: אדוני מאיגוד הבנקים, יש לך משהו קונקרטי להוסיף?
<טיבי רבינוביץ: אני רוצה להוסיף רק כסיכום לכל הנציגים שדיברו מהמערכת הבנקאית, ואני מקווה שלא אכעיס אף אחד כי היו פה מעט אמוציות.
<טיבי רבינוביץ: המערכת הבנקאית היא לא מערכת גזענית.
<טיבי רבינוביץ: נשמעו טענות כאילו אנחנו רואים לקוח שממנו אנחנו יכולים להתפרנס.
<טיבי רבינוביץ: לכן אנחנו לא רואים לקוח שהוא ערבי מול לקוח שהוא יהודי.
<טיבי רבינוביץ: אנחנו מעוניינים לתת שירות טוב.
אבישי ברוורמן: אדוני, אמרת את זה כבר בהתחלה, אמרה את זה גלי כספרי, קיבלתי.
אבישי ברוורמן: אמרתי: בנקים אינם גזעניים.
אבישי ברוורמן: יש אנשים שיושבים בבנקים שהם גזעניים.
חנא סוייד: התפרצויות גזענות.
אבישי ברוורמן: הכנסת היא לא גזענית, אבל יש חברי כנסת שהם גזעניים.
אבישי ברוורמן: נגרים הם לא גזעניים, אבל יש נגר שהוא גזען.
אבישי ברוורמן: צריך לטפל בבעיות הללו.
אבישי ברוורמן: לגבי החסמים עקב הבעיות שקיימות אנחנו מצפים לטיפול הרבה יותר אגרסיבי כי זה טוב לבנקים, זה טוב לכלכלה, זה טוב לערבים וטוב גם ליהודים.
מיכל רוזין: יש לי הרגשה שאתה נותן הנחה פה.
מיכל רוזין: אני חושבת שלא מדובר במקרים בודדים ובהתייחסות פרטנית.
מיכל רוזין: מדובר פה בשיטה.
באסל גטאס: יש אנשי עסקים ערביים שהם לקוחות ממורמרים לדעתם.
מיכל רוזין: דעות של אנשים קשה יותר לתקן, אבל מוסדות צריכים להתנהל באופן אחר.
אבישי ברוורמן: חברת הכנסת רוזין, אנחנו יכולים לעשות כאן שני דברים.
אבישי ברוורמן: ברגע שדברים כאלה יוצאים לאור השמש – להעניש אותם למען יראו וייראו, בכל הכוח, ועם חשיפה ציבורית ועם המאבק שלנו.
אבישי ברוורמן: דבר שני, בתור ועדת הכלכלה, בתור מנהיגות שצריכה להיות פה, גם במגזר הפרטי, גם בבנקאות וגם בממשלה – להתחיל להוריד את החסמים.
אבישי ברוורמן: לכן פה מעניין אותי באמת שמספר אנשים שעוד לא התבטאו ידברו על רעיונות קונקרטיים.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת סוייד אמר שבעניין הגזענות הבנו, צריך לעשות מה שצריך לעשות.
אבישי ברוורמן: כרגע מעניין אותי איך אנחנו מוצאים פתרונות.
אבישי ברוורמן: אני רוצה שדוד זקן יסכם אחרי שישמע.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להגיע לישיבה באוקטובר כדי לפעול ביחד להורדת החסמים ולהגדלת האשראי.
אבישי ברוורמן: רשות הדיבור לתמים יאסין, יושב-ראש המרכז היהודי-ערבי לפיתוח כלכלי, ואחריו זיאד אבו חבלה, מנכ"ל המועצה הכלכלית לפיתוח המגזר הערבי.
באסל גטאס: וגם טארק עואד, אני רוצה שנשמע מהניסיון של אנשי העסקים עם הבנקים.
<תמים יאסין: אדוני היושב-ראש, התכוונתי להתחיל עם משהו אחר, אבל לאור הדיון- - -
אבישי ברוורמן: אני מבקש רק מכולם, בקצרה.
<תמים יאסין: אקצר בדבריי.
<תמים יאסין: יש כאן כמה אנשים שצריכים לשנות את השמות שלהם, במקום השם אחמד, כדי להרגיש אם הבנקים גזעניים או לא גזעניים.
<תמים יאסין: אתחיל במקרה ספציפי שלי עם בנק "מזרחי".
אבישי ברוורמן: מר רבינוביץ, אני לא בטוח אם היית מייצג את הבנקים אילו השם שלך היה פריג'.
אבישי ברוורמן: דע לך, לפעמים כשאתה מציג "קייס" בכזאת התלהבות אין לו כל-כך בסיס.
אבישי ברוורמן: יש גזענות, לצערי היא קיימת במערכות השונות.
<טיבי רבינוביץ: היא לא מערכתית.
<טיבי רבינוביץ: זה לא שיטה.
<טיבי רבינוביץ: יכולה להיות טעות פה ושם.
באסל גטאס: היא בדי-אן-אי.
אבישי ברוורמן: הרי הבעיה היא בתודעה, ותודעה משנים על-ידי מנהיגות שמבערת ונותנת דוגמה אישית בהתנהלות, זה הכול.
מיכל רוזין: כללים ברורים, מדיניות ברורה.
<תמים יאסין: אני יושב-ראש המרכז היהודי-ערבי לפיתוח כלכלי.
<תמים יאסין: קוראים לי תמים יאסין ואני איש עסקים.
<תמים יאסין: לי יש את אחד העסקים הגדולים אולי במגזר הערבי, בין הגדולים, לאנרגיה.
<תמים יאסין: אני גם יושב-ראש של חממה טכנולוגית, אני נמצא בהיי-טק וגם אירחתי אתכם.
<תמים יאסין: אני רוצה לדבר על מקרה ספציפי שלי.
<תמים יאסין: לפני שנתיים ניסיתי לפתוח חשבון בבנק "מזרחי" אך לא פתחו לי חשבון.
<תמים יאסין: עירבתי את מי שהיה אז יושב-ראש הבנק, כיום הוא חבר כנסת, מר יעקב פרי.
<תמים יאסין: לא הצלחתי לפתוח חשבון גם לאחר ההתערבות שלו, חשבון בנק פשוט.
<תמים יאסין: לא רציתי אשראי.
אבישי ברוורמן: חשבון בנק פשוט שרצה לפתוח איש עסקים.
אבישי ברוורמן: רבותי, איש עסקים מהשורה הראשונה, אדם משכמו ומעלה- -
חנא סוייד: בעזרת ראש השב"כ לשעבר.
אבישי ברוורמן: - - פונה לראש השב"כ לשעבר, יושב-ראש הבנק, לעזרה ולא מצליח לפתוח חשבון בבנק "מזרחי".
אבישי ברוורמן: מר רבינוביץ, מה זה אומר?
<תמים יאסין: אדוני, זאת ההתחלה, תן לי לומר עוד כמה משפטים.
<תמים יאסין: זאת רק ההתחלה.
<תמים יאסין: אח שלי, שיש לו עסק קטן מאוד, אבל יש לו שותף יהודי, הלך לאותו בנק, לאותו סניף בנתניה.
<תמים יאסין: מיד נפתח לו חשבון, קיבל אשראי, בלי ביטחונות, והלך הביתה.
אבישי ברוורמן: רבותי, היא הנותנת.
<תמים יאסין: אמשיך, אדוני.
<תמים יאסין: לפני 10 שנים- - -
אחמד טיבי: במפרץ קוראים לזה כפיל, מאמצים אדם להיות האחראי עליך.
מיכל רוזין: חבל שבמקום להתמודד אתם לא מנסים לפתור את הבעיה, להגיד: יש בעיה ובואו ננסה לטפל בה.
אבישי ברוורמן: רבותי, עכשיו אני משתיק את כולם.
אבישי ברוורמן: מה שאתה מדבר עכשיו הוא הכי חשוב מכל הדיון.
חנא סוייד: עוד היד נטויה.
<תמים יאסין: אגיע לדברים נוספים.
<תמים יאסין: פתחתי את העסק שלי בתחום האנרגיה לפני עשרים שנים ופתחתי חשבון בסניף בנק "לאומי" בנתניה.
<תמים יאסין: אחרי שנה-שנתיים הקימו את סניפי העסקים והעבירו אותי לסניף עסקים בפולג.
<תמים יאסין: במשך 10 שנים עבדתי עם הסניף הזה, אחד הלקוחות הכי טובים בסניף.
<תמים יאסין: היו לי 3 שותפים יהודים בעסק.
<תמים יאסין: אחרי שנפרדתי מהשותפים אוטומטית החשבון שלי נסגר, אוטומטית.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני רושם ואני רוצה, דודו זקן, שתבין שיש כאן בעיה.
אבישי ברוורמן: לא היינו צריכים את כל הישיבה הזאת.
אבישי ברוורמן: רק את השיחה הזאת, זה מספיק.
<תמים יאסין: אמשיך.
<תמים יאסין: שמעתי מאדון חורי שבנק "ערבי-ישראלי" הגדיל ב-15% את מספר הסניפים שלו במגזר הערבי.
<תמים יאסין: בוודאי הם צריכים להגדיל ב-50%, כי בנק שמדווח על תשואה על ההון של 30% צריך להקים 100 סניפים במגזר הערבי, כאשר בנק "לאומי", בנק האם שלו, מדווח על 8% תשואה על ההון.
<תמים יאסין: מכאן אנחנו צריכים להבין אם הם עושקים את המגזר הערבי או גונבים את המגזר הערבי, או אם יש מילה בעברית שאני לא מכיר, אז שייתנו תשובה.
<תמים יאסין: דבר שלישי, כפי שאמר חבר הכנסת טיבי, כולנו יודעים שבסך הכול רק 7% מסניפי הבנקים נמצאים במגזר הערבי.
<תמים יאסין: איך יתפתח המגזר הערבי?
<תמים יאסין: למגזר הערבי מגיע שיהיו 200 סניפים כמעט.
<תמים יאסין: מתוך 1,400 סניפים, 20% מן הסניפים צריכים להיות במגזר הערבי.
אבישי ברוורמן: אנחנו מדברים, להבדיל ממה שאמרה גברת גלי כספרי, לא רק על סניפים אלא על סניפים לפיתוח עסקי.
<תמים יאסין: השאלה היא למה צריך סניפים.
<תמים יאסין: צריך סניפים, ולא רק של שלושה בנקים, צריך סניפים של כל הבנקים.
<תמים יאסין: איך תהיה תחרות על הלקוח?
<תמים יאסין: איך תהיה תחרות במתן אשראי?
<תמים יאסין: איך תהיה תחרות על הריבית אם אין סניפים?
<תמים יאסין: אני רוצה להסתכן ולהגיד ששלושת הבנקים שפועלים במגזר הערבי יש ביניהם קרטל, ואם לא קרטל אז לפחות מוסכמות, אני בטוח.
<תמים יאסין: הם ממש עושקים את המגזר הערבי וגם לא נותנים לו אשראי.
<תמים יאסין: האשראי במדינת ישראל מסת
<תמים יאסין: כם ב-833 מיליארד שקל.
<תמים יאסין: המגזר הערבי מקבל 20 מיליארד שקל, 2%.
<תמים יאסין: אוכלוסייה של 20% מקבלת 2% מסך כל האשראי.
<תמים יאסין: אני "מת" לשמוע את המפקח על הבנקים, איפה הוא נמצא בתמונה הזאת.
אבישי ברוורמן: הוא מקשיב.
אבישי ברוורמן: רבותי, מה שאומר עכשיו תמים יאסין – זה כל הישיבה היום.
אבישי ברוורמן: נציגי הבנקים, דוד זקן, נגיד או נגידת הבנק הבא, אני חושב שזאת תעודת עניות למדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: ולא משנה שתדעו להסביר.
אבישי ברוורמן: את החסמים צריך להתחיל לשבור, בגזענות להיאבק, ועוד לא סיימת.
<תמים יאסין: עדיין לא סיימתי.
<תמים יאסין: הרי ברור שמתן אשראי למגזר הערבי לפי היחס שלו באוכלוסייה, או קצת פחות אפילו, ועידוד עסקים והעסקת אנשים יתרמו לתל"ג הישראלי את מה שצריך לתרום.
<תמים יאסין: אנחנו תורמים בסך הכול 10% מתוך ה-20%.
<תמים יאסין: אני חושב שבהשקעות קטנות אנחנו יכולים להגיע לאותה רמה של תל"ג.
<תמים יאסין: אז איפה מדינת ישראל?
<תמים יאסין: הרי אין ספק שמה שקרה עד היום הוא בידוד המגזר הערבי מהכלכלה הישראלית, כמו בידודו מן החברה הישראלית, וזה בגלל תכנון לקוי של מערכת הבנקאות ובגלל החלטות שגויות של ממשלות ישראל.
אבישי ברוורמן: אני מסכים לכל מילה, תודה רבה.
אבישי ברוורמן: אמרתי את זה כאשר הייתי שר כאשר התחלנו את המאבק הזה.
אבישי ברוורמן: זה מאבק למען כל אזרחי ישראל, זה טוב לכלכלת ישראל, זה טוב לבנקים, זה טוב ליהודים, וזה צודק וטוב לערבים.
<תמים יאסין: זה ישתנה רק כאשר אתה פה.
<תמים יאסין: ברגע שאתה תזוז מפה כלום לא ייעשה בעניין הזה.
<תמים יאסין: לכן אני ממש מבקש לדאוג להקים ועדה שתבחן גם את האשראי למגזר העסקי במגזר הערבי.
באסל גטאס: זה לא ישתנה עד שנקים בנק ערבי.
באסל גטאס: אתה צריך, ואתה, ואתה ואתה, להיות היוזמים של זה.
אבישי ברוורמן: בנק ערבי – זה לחוד.
באסל גטאס: צריך בנק חברתי.
<תמים יאסין: ועדה שתבחן מתן אשראי לעסקים במגזר הערבי.
אבישי ברוורמן: אני מבטיח לך דבר אחד, ודוד זקן יודע את זה, אני אוהב מאוד לעבוד עם דוד זקן.
אבישי ברוורמן: הוא ממשיך, תודה לאל.
<קריאה: דוד זקן תומך בזה.
אבישי ברוורמן: בנושא האשראי, במיוחד לעסקים קטנים ובינוניים, לאוכלוסיות הממודרות, זה אצלנו דבר מרכזי.
אבישי ברוורמן: אנחנו לא רק נעקוב.
אבישי ברוורמן: ביקשתי פה פתרונות ואנחנו ניאבק.
אבישי ברוורמן: אני קורא גם לבנקים – זה זמן אחֵר עכשיו.
<תמים יאסין: אדוני, אתה יודע ש-49% מן האוכלוסייה הערבית היא מתחת לקו העוני?
<תמים יאסין: אבל בסך הכול החובות המסופקים והאבודים על-פי דיווח של הבנקים במגזר היהודי ובמגזר הערבי נמצאים באותו יחס, על-פי הקרן למתן הלוואות בערבות המדינה.
<תמים יאסין: התביעות והליכי גבייה נגד עסקים יהודיים – הרבה יותר מאשר בעסקים במגזר הערבי.
<תמים יאסין: אז איפה הסיכון של הבנקים?
<תמים יאסין: אם זה לא גזענות אז אני לא יודע מה פירוש המילה גזענות.
אבישי ברוורמן: אמרת את דבריך.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לשמוע את זיאד אבו חבלה, שהוא גם רואה חשבון, גם אם-בי-אי.
אבישי ברוורמן: אני מבקש ממך, את הבעיות כבר איתרנו.
אבישי ברוורמן: אני רוצה עכשיו בקיצור, אני יודע שאתה בקי בנושא, פתרונות.
חנא סוייד: הוא גם פובליציסט.
<זיאד אבו חבלה: אתחיל מן הנקודה שד"ר חנא סוייד אמר.
<זיאד אבו חבלה: כנראה במדינה הזאת לא קל להיות פובליציסט.
<זיאד אבו חבלה: כותבים מאמר ויום למחרת מקבלים מכתב עם איומי רצח.
<זיאד אבו חבלה: אבל בואו נלך הלאה.
<זיאד אבו חבלה: אדוני היושב-ראש, חברים נכבדים, אני באמת מודה לך על זימון הישיבה הזאת.
<זיאד אבו חבלה: למי שלא יודע, זימון הישיבה הזאת הוא לא בזכות עיתון "הארץ" ולא בזכות אף אחד, אלא בזכותו של פרופ' אבישי ברוורמן, שנפגשנו אתו כבר בחודש מאי והוא קיבל החלטה באותו מעמד לכנס את הוועדה הזאת ודרש מאתנו כמועצה כלכלית, שאציג אותה, להכין סקירה על התנהלות הבנקים במגזר הערבי.
<זיאד אבו חבלה: באמת מגיעים לו כל ה"קומפלימנטים".
<זיאד אבו חבלה: השתמשו פה בכל מיני נתונים אך אף אחד לא הזכיר את המחקר שלנו, אפילו לא בשם, של המועצה הכלכלית.
<זיאד אבו חבלה: רבותי, אל תעשו כפי שעשה עיתון "הארץ".
<זיאד אבו חבלה: עיתון "הארץ" לקח את המחקר הזה, פרסם אותו ואפילו לא נתן "קומפלימנט" על זה.
<זיאד אבו חבלה: זה לא מגיע.
אבישי ברוורמן: קיבלת את ה"קומפלימנט".
<זיאד אבו חבלה: תודה.
<זיאד אבו חבלה: נתחיל בממצאים.
<זיאד אבו חבלה: למען האמת, רציתי להתייחס רק לנקודה אחת בכל הקשור לבנק "טפחות", משהו מעניין.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מאוד שתנסה להצטמצם ל-2-3 דקות.
<זיאד אבו חבלה: כאשר הייתי מנג'ר ב"ארנסט אנד יאנג", באחת החטיבות בכל הבנקים, שלחתי מכתב למר אלי יונס וביקשתי ממנו: "קוראים לי זיאד אבו חבלה, אני מתמצא במגזר הערבי ואני רוצה בהתנדבות להגיע אליך ולתאר לך את הפוטנציאל הגלום במגזר הערבי".
<זיאד אבו חבלה: מר אלי יונס לא שלח לי תגובה.
<זיאד אבו חבלה: קיבלתי תגובה ממחלקת משאבי אנוש.
<זיאד אבו חבלה: זה מבהיר את הכבוד שקיבלנו ממר אלי יונס.
<זיאד אבו חבלה: הוא אומר לי: אנחנו ב"מזרחי-טפחות" מכירים את הפוטנציאל – המכתב הזה היה ב-2011 – ואנחנו פותחים סניפים במגזר הערבי.
חנא סוייד: השאלה שנשאלת היום, כמה סניפים יש לבנק "מזרחי-טפחות" במגזר הערבי.
חנא סוייד: פתחו סניף, ואני אומר לכם, לא יפתחו עוד סניף כל עוד ה-main stream לא ישתנה.
חנא סוייד: הם השתמשו בסניף של נצרת כפי שאחד המשרדים שבהם עבדתי עשה, שהייתי הערבי היחיד והזמינו אותי לכל כנס כדי לומר: הנה, יש לנו ערבי בין 10 מועמדים.
חנא סוייד: אז הגיע הזמן להגיד את הדבר באופן ברור: רבותי, זאת גזענות בוטה וחצופה.
חנא סוייד: זאת הכותרת שאיתה צריך לצאת מפה.
חנא סוייד: לא אכנס לנתונים כי אין לנו זמן רב.
חנא סוייד: יש לנו בעיה מבנית בשוק האשראי במדינה.
חנא סוייד: לא ייתכן ש-95% מן האשראי נמצא בידי 5 בנקים שלא נוכחים כמעט בכלל במגזר הערבי.
חנא סוייד: מי שאומר פה שיש בעיה של סניפים – כן, יש בעיה של סניפים, אבל לא רק בעיה של סניפים אלא יש לנו בעיה של אשראי.
חנא סוייד: אין אשראי למגזר הערבי.
חנא סוייד: אנחנו במגזר הערבי לא נמצאים על מפת האשראי ולכן אנחנו צריכים לשנות את התחרותיות הזאת במגזר הערבי.
חנא סוייד: אזכיר לך גם עוד נקודה, מר דודו זקן.
חנא סוייד: אני הייתי המועמד לכהן בדירקטוריון בנק "לאומי" ואף אחד מן הבנקים לא תמך בי, פרט למדינה.
חנא סוייד: היום אני מתמודד שוב ואני מקווה מאוד שאזכה, על מנת להביא לשינוי ב-main stream הכל-כך קיצוני, שהם לא מודעים בכלל למה שקורה במגזר הערבי.
<קריאה: זה טעות, אתה מתכוון לבעלי המניות.
חנא סוייד: זיאד אבו חבלה, יש לך עוד משהו להוסיף?
<זיאד אבו חבלה: יש לי המלצות אופרטיביות.
חנא סוייד: תשתדל לקצר בדבריך כי צריך לתת את רשות הדיבור לאנשים נוספים והזמן מוגבל.
<זיאד אבו חבלה: עוד 2 דקות.
<זיאד אבו חבלה: מר דודו זקן הוא רואה חשבון כמוני.
<זיאד אבו חבלה: אם אתה מסתכל על דוח ורואה איזו נקודה צועקת אתה חייב להגיד משהו.
<זיאד אבו חבלה: אם לא אמרת משהו זה סימן שאתה "פישלת".
<זיאד אבו חבלה: כלומר, אם ראית משהו ולא עשית, זה חמור.
<זיאד אבו חבלה: על כן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, להכין עבודת חקירה מקצועית על תפקודו של המפקח על הבנקים.
<זיאד אבו חבלה: שלחתי מכתבים והוא לא מתייחס למכתבים הללו.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאני קרח יותר גבוה מהקרח הזה, אני כבר אדאג שהדברים יטופלו, אבל עכשיו אנא תסיים את דבריך, אלא אם כן יש לך דברים קונקרטיים.
<זיאד אבו חבלה: אנחנו מדברים על הרגולציה.
<זיאד אבו חבלה: אנחנו כאן בבית הנבחרים שתפקידו כרגולטור.
<זיאד אבו חבלה: לא ייתכן שמדברים על אפליה, מדברים על שיקולים בלתי מקצועיים באי-מתן אשראי ואנחנו שותקים.
<זיאד אבו חבלה: לכן צריכה לצאת מכאן רגולציה שתגיד: רבותי, נתקן את חוק העונשין, שאם נוהגים באפליה או אי-מתן אשראי בשל סיבות בלתי מוצדקות זאת עבירה על חוק העונשין.
<זיאד אבו חבלה: ועוד דבר, דיברו כאן על אשראי של נדל"ן.
<זיאד אבו חבלה: אנחנו באוכלוסייה הערבית רוצים לפתור את בעיית האשראי לפני המערכת הבנקאית.
<זיאד אבו חבלה: יש פה מקום לעשות בהליך חקיקה, לעזור לאוכלוסייה לרשום את הקרקעות שלה בטאבו.
<זיאד אבו חבלה: יש בזה תועלת כפולה, גם למדינה וגם לאזרח, וגם לבתי המגורים.
<זיאד אבו חבלה: בעבר הרשויות המקומיות אמרו: אנחנו מסורבי אשראי.
<זיאד אבו חבלה: לא ייתכן שגם הנדל"ן או מי שהולך לבנות למגורים ילך לבנק "טפחות" או לכל בנק אחר ויגידו לו: לא יכולים לשרת אותך.
<זיאד אבו חבלה: באו הרשויות המקומיות, באה המדינה ונתנה בטוחות, ערבות לבנק "דקסיה".
<זיאד אבו חבלה: יש כאן מקום להוביל מאבק, שהמדינה תיתן ביטחונות.
אבישי ברוורמן: מר זיאד אבו חבלה, כל מה שאני מבקש, כי המטרה שלנו לעבור לפתרונות, אם יש לך הצעות קונקרטיות לגבי שינוי תשלח לי את הדברים.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, על מנת שתהיה "המשכיות שלטונית", הבטחתי את רשות הדיבור לג'עפר פרח.
אבישי ברוורמן: האמינו לי, הייתי שמח להיות ביחד עם ד"ר סוייד בקואליציה, בבקשה.
<ג'עפר פרח: אני רוצה להתחיל מהמקרה הספציפי.
<ג'עפר פרח: באמת יש פה עבירה על החוק של מתן שירותים ציבוריים ויש כמה עבירות נוספות.
<ג'עפר פרח: פנינו למפקח על הבנקים.
<ג'עפר פרח: אל תחכו שהתביעות יגיעו.
<ג'עפר פרח: עשינו את זה עם חברות עסקיות אחרות ונקבעו פיצויים והדבר מקשה על האנשים.
<ג'עפר פרח: אבל אני חושב שחלק מן הסמכויות שלך הן לבדוק את הדברים האלה.
<ג'עפר פרח: כשפונים בנושא של בנקים למשכנתאות בשכונת ואדי ניסנס בלב חיפה, עיריית חיפה אומרת: אנחנו לא נתעסק בזה, ואתם אומרים: אנחנו לא נתעסק בזה.
<ג'עפר פרח: בסופו של דבר הדרך היחידה תהיה שאנחנו נתמודד עם זה או בהפגנות או בתביעות שיוגשו נגד הבנקים על האפליה שהם נוהגים בה.
<ג'עפר פרח: זה קורה בחיפה בוואדי ניסנס בבנקים למשכנתאות.
<ג'עפר פרח: חבר'ה, אל תתפארו בנושא של המשכנתאות.
<ג'עפר פרח: פחות מ-2% מן המשכנתאות שניתנות בישראל ניתנות למגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: תקן אותי אם אני טועה.
<ג'עפר פרח: כך ש-70% מפחות מ-2% זה אולי חיפה, נצרת וגם יפו ולוד.
<ג'עפר פרח: בנק "הפועלים", באילו קמפיינים יצאתם לפנות למגזר הערבי?
<ג'עפר פרח: בתקציב העלוב שיש לכם לפנות למגזר הערבי, עם כל הכבוד, אנחנו עוקבים אחרי הקמפיינים והעובדים.
<ג'עפר פרח: הפרויקטים שאתם יכולים לעשות בפנייה לאוכלוסייה הערבית הם הרבה יותר גדולים.
<ג'עפר פרח: גם התמיכה שלכם בעמותות מזערית וגם הפנייה.
<ג'עפר פרח: כל הפרויקט של החיסכון לא מגיע כמעט למגזר הערבי, הוא פסח על המגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: לכן אתם חייבים גם להתעסק בפנייה לציבור הערבי בצורה יותר רצינית.
<ג'עפר פרח: אני חושב שהבעיה המרכזית שלנו, שאתם לא מגייסים לקוחות ולא מעניין אתכם.
<ג'עפר פרח: זה גורם למצב שהתשואה על ההון – אני לא מדבר על עמלה פה ועמלה שם – בסך הכול שני בנקים מרוויחים על האוכלוסייה היותר ענייה במדינת ישראל יותר מכל בנק אחר וזה כתוצאה מן הכישלון של המערכת הבנקאית, של הפיקוח, של כל הרגולציה.
<ג'עפר פרח: אין רגולציה שאומרת: בואו תתחילו לעבוד בצורה מסודרת, וגם אם רואים שיש תשואה להון גבוהה יותר לא עושים דבר.
<ג'עפר פרח: זה לא שנה אחת, בואו נסתכל על הדוחות של כל 10 השנים האחרונות, אתם פחות או יותר שומרים על הובלה, וזה פעם בנק "ערבי-ישראלי" ופעם בנק "מרכנתיל-דיסקונט".
<ג'עפר פרח: זה לא שבנק "לאומי" מתחרה בבנק "ערבי-ישראלי".
חנא סוייד: כי אין תחרות בכלל.
<ג'עפר פרח: אין תחרות ואתם רואים את זה, בפיקוח על הבנקים אתם רואים את זה.
<ג'עפר פרח: אותו מכתב הפנינו לרשות להגבלים עסקיים.
<ג'עפר פרח: אם הרשות להגבלים עסקיים מסוגלת לבדוק את תיאום המחירים במאפיות אני לא רואה סיבה מדוע הם לא בודקים את מה שקורה במערכת הבנקאות כשזה נוגע למגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: היה לנו ניסיון עם מר ירון זליכה כאשר היה חשב כללי של משרד האוצר, בנושא הקרנות לעסקים קטנים.
<ג'עפר פרח: יצא מכרז, הבנק "הבינלאומי" זכה במכרז, אך כמעט אף עסק ערבי לא קיבל.
<ג'עפר פרח: זה בערבות מדינה.
<ג'עפר פרח: אמרתי לו: תשמע, לך לבנק "מרכנתיל", לך תוציא את בנק "מרכנתיל".
<ג'עפר פרח: ההקצאה שהיתה לבנק "מרכנתיל" לקח כמעט 5 שנים עד שהבנק התחיל לנצל אותה.
<ג'עפר פרח: אתה רואה את רמת הניצול, גם כשיש כסף בערבות המדינה, שהבנקים שפועלים במגזר הערבי, הבנקים בכלל – הבנק "הבינלאומי" לא פועל במגזר הערבי, כמעט ולא נתן כסף אשראי, כאשר זה כסף בערבות המדינה.
<ג'עפר פרח: אי אפשר להגיד שכאשר מדובר בכסף בערבות המדינה המדינה לא יכולה להציב תנאים שכן יאפשרו יותר נגישות למגזר הערבי.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לשמוע את אימן סייף, ראש הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי במשרד ראש הממשלה, בבקשה.
<אימן סייף: אני ממשרד ראש הממשלה.
<אימן סייף: אני כמובן מגנה את כל הפעילות הזאת.
<אימן סייף: כמובן זה דבר שאנחנו לא יכולים להסכים לו.
<אימן סייף: ברשותך, אתמקד בפתרונות.
<אימן סייף: שמענו כאן באמת על כל החסמים.
<אימן סייף: אני חושב שיש היום פתרונות וצריך להעצים ולהגביר אותם.
<אימן סייף: למשל בכל הקשור לאשראי לעסקים קטנים, חבר הכנסת פריג' יצא כבר, אז היום המודל הזה של קרנות בערבות מדינה – אבנר ורד הוא ה"אבא" של הקרנות הללו מטעם המדינה – עובד.
<אימן סייף: בשנה-שנתיים האחרונות יש גידול משמעותי בלקיחת הלוואות לעסקים קטנים.
אבישי ברוורמן: אתה אדם שאמון על מספרים.
אבישי ברוורמן: מה היה לפני שנתיים ומה היום, גם באחוזים וגם אבסולוטית?
<אימן סייף: בסך הכול צריך להבין, הבנקים העמידו בערבות מדינה כמעט 4.5 מיליארד שקלים לכל העסקים הקטנים במדינת ישראל.
<אימן סייף: חלקו של המגזר הערבי מתוך הסכום הזה עומד על כ-300-350 מיליון שקלים.
<אימן סייף: זה עדיין שיעור מאוד-מאוד נמוך, אבל היום המנגנון שעובד בשטח, קרי: BDI וחברת "תבור", נכנסים לישובים הערביים ועובדים עם העסקים על מנת להנגיש את זה יותר לעסקים.
<אימן סייף: הדבר השני שאני רוצה להתייחס אליו הוא קרנות חוץ-בנקאיות.
<אימן סייף: יש היום בעולם גם מודלים של קרנות חוץ-בנקאיות.
<אימן סייף: גם פה מדינת ישראל תצטרך לקדם את זה ולהקים את זה.
<אימן סייף: ציינת גם את הדוגמה של ה-micro finance של פרופ' מוחמד יונוס.
<אימן סייף: אנחנו הקמנו ביחד עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה קרן של 21 מיליון שקלים ביחד עם "קורת" שנותנת הלוואות חוץ-בנקאיות לנשים במגזר הערבי.
<אימן סייף: מצוין.
<אימן סייף: עד עכשיו נתנו כמעט 1,700 הלוואות לנשים שמקימות עסקים בתוך הבית.
<אימן סייף: זה חוץ-בנקאי, ערבות הדדית.
<אימן סייף: זה עוד מודל שאפשר לאמץ.
<אימן סייף: לגבי סוגיית הנדל"ן- - -
אבישי ברוורמן: דיברנו על זה בזמנו.
אבישי ברוורמן: אתה עם המוח שלך, קח את החבר שלך סייד קשוע, הישראלי הכי חכם בינינו ושימצא לזה פתרון.
<אימן סייף: אני מזכיר לך, בהחלטת הממשלה שאתה הובלת על תוכנית החומש ל-13 הישובים יש ועדה שהקמנו ביחד עם רשות המסים ומשרד המשפטים, שתיתן פתרונות לרישום קרקעות במגזר הערבי.
<אימן סייף: הוועדה הזאת גיבשה את המלצותיה.
<אימן סייף: אנחנו מביאים אותן לוועדת ההיגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אבישי ברוורמן: מתי נוכל לראות את זה?
<אימן סייף: אני מקווה מאוד שבחודש-חודשיים הקרובים יהיו לנו המלצות.
אבישי ברוורמן: אני מבקש, הרמדאן כבר נגמר.
אבישי ברוורמן: אבל אתה יודע, אימן סייף, הלא אנחנו אנשים אחים אתה ואני.
אבישי ברוורמן: אחרי החגים, אני רוצה באוקטובר לכנס את ועדת הכלכלה בנוגע לפתרון, מה עושים עם הזכויות, איך פותרים את זה, כדי לקדם את זה.
באסל גטאס: כבוד היושב-ראש, גם אולי לערב את עניין המוסדיים שדנו בו בישיבה לפני האחרונה, איך המוסדיים יכולים להתחיל לתת אשראי בכלכלה הערבית על-ידי מתן ביטחונות לתשואה.
<אימן סייף: אני רוצה לסכם ולהגיד, יש היום פרויקטים אדירים שקורים בתוך המגזר הערבי.
<אימן סייף: צודק חבר הכנסת חנא סוייד שאמר, ואשתמש במילה קצת גסה: אתם תהיו מטומטמים אם לא תנצלו את ההזדמנות הזאת להיכנס לישובים ערביים וללוות את הפרויקטים האלה.
<אימן סייף: אציג לכם דוגמה.
<אימן סייף: בסח'נין למשל אנחנו מקימים עכשיו 1,600 יחידות דיור בבנייה רוויה.
<אימן סייף: ואל תגיד לי רישום מקרקעין או לא רישום מקרקעין.
<אימן סייף: זה על קרקע המדינה, זה רשום.
<אימן סייף: כל שאנו צריכים זה שני דברים, שתלוו את הקבלנים.
<אימן סייף: דרך אגב, יש גם קבלנים יהודים שנכנסו שם, לא כולם קבלנים ערבים.
<אימן סייף: תנו ליווי פיננסי לקבלנים שייכנסו לשם.
<אימן סייף: לא יכול להיות שקבלן שעובד בכרמיאל מקבל אשראי מן הבנק וכאשר הוא בא לעבוד בסח'נין הוא לא מקבל אשראי.
<אימן סייף: דבר שני, הלקוחות, הצרכנים צריכים משכנתאות.
<אימן סייף: יש לנו עוד בהרבה ישובים המון פרויקטים.
<אימן סייף: כל מה שהם צריכים הוא אשראי.
אבישי ברוורמן: מה שאמר עכשיו אימן סייף, בואו נהיה ספציפיים.
אבישי ברוורמן: מי מלווה את הפרויקט בסח'נין?
אבישי ברוורמן: אתה יודע מאין הקבלנים לוקחים אשראי?
<אימן סייף: בטח, אנחנו עובדים איתם.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לקבל דיווח.
אבישי ברוורמן: המקרה הזה הוא דוגמה, פרויקט שדיברנו עליו, נכנסנו בהתחלה והפרויקט מתקדם.
אבישי ברוורמן: אם בנקים עוצרים את זה הייתי רוצה מאוד לדעת.
<ג'עפר פרח: נקשר אותך לאחד הקבלנים שכבר יש לו בעיה לגייס אשראי.
אבישי ברוורמן: טארק עואד מ"פרו גז", בבקשה.
<טארק עואד: אני פעיל בתחום הגז בירדן, ברשות הפלסטינית ובישראל ואני מייצג את המגזר העסקי הערבי, את הקהילה העסקית בעצם.
<טארק עואד: אם אני יכול לקבל מהממשל האמריקאי רבע מיליון דולר לערוך את הבדיקה בירדן, אני לא מצליח לקבל את זה בישראל, למרות שיש לי את כל האמצעים.
אבישי ברוורמן: מה אתה מקבל בישראל?
<טארק עואד: "גורנישט".
<טארק עואד: זה בערבית.
<טארק עואד: ..
אבישי ברוורמן: "גורנישט", או Rien de tout למי שעלה מצרפת.
<טארק עואד: אנחנו זקוקים לכמה כלים שאפשר לטפל בהם.
<טארק עואד: לפי דעתי יש לנו שני מרכיבים עיקריים בסיפור הזה.
<טארק עואד: BDI ו"דן אנד ברדסטריט" לא עושים נכון קריטריונים למגזר הערבי.
<טארק עואד: יושב סטודנט בקומה ה-22 עם כוס של אספרסו ואומר: אני צריך לדרג את סאמר נחלה או את תמים יאסין, והוא מקבל דירוג לא נכון, ואז הבנק מסתמך עליו.
חנא סוייד: זה לא אספרסו.
חנא סוייד: זה קפה הפוך.
<טארק עואד: לפי דעתי צריך להקים ועדה עד אוקטובר, ועדת בזק, לפנות לבנקים ולדעת את הקריטריונים לקהילה העסקית הערבית, ויש קהילה עסקית ערבית והיא "בועטת" ונמצאת כל הזמן ולא מקבלת את האשראי שמגיע לה.
<טארק עואד: יש דוגמה נחמדה.
<טארק עואד: היינו במשלחת עם אימן סייף ממשרד ראש הממשלה בארצות-הברית לביקור ב-SBA (Small Business Administration), וראינו מודל שאני חושב שצריך לאמץ אותו.
<טארק עואד: הבנקים פעם ברבעון מגישים לוועדה הנכבדה הזאת פירוט למי נתנו אשראי, למי לא נתנו אשראי ומה הסיבות לכך.
<טארק עואד: העניין טמון בשאלה למה לא נתנו אשראי ואיך היחס הזה, האם הוא גדל או קטן.
<טארק עואד: ברשותך, רק עוד נקודה.
<טארק עואד: אני חושב שאתם לא שמים לב.
<טארק עואד: אני עד היום בכפרים, לא עברתי לערים, אני גר בכפר יאסיף.
<טארק עואד: התופעה של ה-change, כאשר אתם כבנקים לא נותנים את האשראי המערכות של ה-change נכנסות לתמונה.
<טארק עואד: יש היום change בין הכפרים, בין הערים.
<טארק עואד: תיכנס לכפר יאסיף, תשים כסף ותקבל אותו בטייבה.
<טארק עואד: אם תמצאו בבנק ישראל היום את מספר ה-change שנפתח, שהוא הפתרון היקר יותר מהבנקים שדיברו עליהם, לא שאין כוונות טובות, אבל מחנק האשראי היום במגזר הערבי לא מחלחל, אנחנו לא מרגישים את האשראי מחלחל למטה.
<טארק עואד: הזמן של הערבים כ"אהבלים פיננסיים" נגמר, לא יותר.
<טארק עואד: לא יכולים להגיד לנו שאנחנו לא מבינים בכלכלה, למרות שמנהלי הבנקים שאני נתקל בהם הם אנשים צעירים שלמדו איתי באוניברסיטה.
<טארק עואד: אנחנו יציר הכלכלה הישראלית.
<טארק עואד: אם המפקח על הבנקים לא ישים ידיו על העניין, אנחנו לא רוצים להגיע למצב כאשר נתוני ה-OECD, ועד עכשיו היינו מאוד מתונים בדיווחים שלנו ל-OECD – חבר'ה, תשמעו, זה לא הולך, זה לא הולך.
<טארק עואד: שאלתי את נציג ה-SBA בוושינגטון כאשר היינו שם עם אימן סייף איך הוא יודע שהשחורים מקבלים את הכסף.
<טארק עואד: הוא אמר לי: מה זאת אומרת?
<טארק עואד: יש את ה-penalty.
<טארק עואד: אני לא רואה את ה-penalty פה.
<טארק עואד: שם הבנק מקבל penalty אך אצלנו אין penalty.