GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: ראשית, אני מודה לך ולצוות הוועדה על קיום הישיבה המיוחדת הזאת של ועדת הכלכלה לדיון בנושא החשוב הזה.
חנא סוייד: אני מקווה מאוד שהדיון כאן יתפתח לא רק סביב המקרה הספציפי שבגללו- - -
אבישי ברוורמן: זה רק "טריגר".
חנא סוייד: זה ה"טריגר", אבל אני מבקש שאנחנו נקיים כאן דיון ענייני על כל שירותי הבנקאות בחברה הערבית.
חנא סוייד: ראשית, לעניין עצמו.
חנא סוייד: אני חושב, כפי שאתה תיארת, שמה שקרה בסניף הבנק בקריית שמונה הוא מקרה של אפליה, גזענות לשמה.
חנא סוייד: אנחנו כחברה לא יכולים לקבל את ההתנהגות הזאת ואת המודל הזה של שירותי בנקאות בשום פנים ואופן.
באסל גטאס: לא שאנחנו מתנגדים למונח "בני דודים", גם אנחנו משתמשים במונח הזה כלפיכם.
אבישי ברוורמן: אנחנו בני דודים.
אבישי ברוורמן: ישמעאל ויצחק היו אחים, אמנם לא מאותה אמא.
אחמד טיבי: לדעתי צריך לעשות בדיקת די-אן-אי.
אבישי ברוורמן: את זה אתה תעשה כגניקולוג מומחה.
אבישי ברוורמן: אני בכלכלה לא רוצה את זה.
חנא סוייד: בני דודים או לא בני דודים, המקרה הזה ראוי לכל גינוי.
חנא סוייד: באנלוגיה ל"סופרלנד", כאן מדובר ב"סופר-בנק", כאשר יש ימים לערבים וימים ליהודים, וכאשר יש בנקים ליהודים ובנקים לערבים.
חנא סוייד: אני לא יכול לקבל היגיון כזה בשום פנים ואופן.
חנא סוייד: זה גם מזכיר לי, דרך אגב, אדוני היושב-ראש, חוק שהעבירה הכנסת הקודמת, חוק ישובים קהילתיים, שבו האזרחים הערבים מנועים מלקבל מגרשים לבנייה בישובים קהילתיים.
חנא סוייד: זה אותו דבר – ערבים שיפתחו חשבונות- - -
אבישי ברוורמן: פה זה דבר חמור יותר.
אבישי ברוורמן: פה זה בנק.
אבישי ברוורמן: בנק זה בנק זה בנק.
חנא סוייד: ברור.
חנא סוייד: אבל תסכים אתי שזה ההיגיון.
אבישי ברוורמן: בואו נעזוב את הקהילתיות עכשיו וניכנס לנושא הבנקים.
חנא סוייד: אני לא רוצה שיהיו בנקים קהילתיים, בשום פנים ואופן, במובן זה שאני מצפה שהבנקים יהיו פתוחים לכולם.
אבישי ברוורמן: האמן לי, כרגע אנחנו רוצים שתהיה לנו עוד מערכת בנקים.
חנא סוייד: אני רוצה בכל זאת להבהיר את הנקודה הזאת.
חנא סוייד: לא פותחים סניפי בנקים בישובים הערבים שיתנו שירות טוב והולם ומונעים מהתושבים הערבים לפתוח חשבונות איפה שיש סניפי בנקים.
חנא סוייד: זה הדומה בין שני המקרים, בין ישובים קהילתיים ובין בנקים קהילתיים.
חנא סוייד: אנחנו רוצים בנקים כלליים, שייתנו שירותים לכל האזרחים בלי אפליה מכל סוג שהוא.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, בעיית הבנקים היא לדעתי תוצאה של המצב הכלכלי ושלב ההתפתחות הכלכלית של האוכלוסייה הערבית.
חנא סוייד: בישובים הערבים אין התפתחות כלכלית לא בגלל שאין סניפי בנקים.
חנא סוייד: אני רוצה להגיד שיש בעיה כללית, בעיה של פיתוח כלכלי, שהבנקים בעצם מהווים איזו צלע או רק חלק מן השירותים שצריך לתת לחברה הערבית.
חנא סוייד: כאשר בחברה הערבית, בישובים הערבים אין פיתוח כלכלי ואין פעילות פיננסית אז הבנקים כאילו מתמהמהים וגוררים רגליים לפתוח סניפים ולתת שירותים.
חנא סוייד: אני לא רוצה להגביל את הדיון שלי רק לפתיחת סניפים של בנקים ופתיחת חשבונות לאזרחים ערבים היכן שהם רוצים.
חנא סוייד: אני רוצה להרחיב את היריעה ולדבר על איך הבנקים מתייחסים בכלל למתן אשראי לבעלי עסקים ערבים, על קידום פקידים ערבים לדרגות בכירות של סמנכ"לים, מנהלי אזורים ומנהלי חטיבות, על מינוי דירקטורים ערבים בדירקטוריונים של הבנקים – אלה מבחנים אמיתיים, ועל עד כמה הבנקים מעורים במתן עזרה ותמיכה למפעלים חברתיים ולמפעלים תרבותיים בישובים הערביים.
חנא סוייד: זה המובן הרחב של ה-CSR (Corporate Social Responsibility), דבר שאני שוקד לפתח במסגרת שדולה שהקמתי.
אבישי ברוורמן: ברוך הבא יושב-ראש מרכז השלטון המקומי.
חנא סוייד: יחד עם זה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה גם לנתב את הדיון, שההשוואות שיעשו יהיו רלוונטיות.
חנא סוייד: אם אנחנו רוצים להשוות בין בנקים שונים – אם הבנקים שפועלים בישובים הערביים כל-כך רווחים למה שאר הבנקים לא באים?
חנא סוייד: יש כאן בעיה.
חנא סוייד: אם רוצים להשוות חבילות של שירותים צריך באמת להשוות חבילות אקוויוולנטיות.
חנא סוייד: אתה לא יכול להשוות תפוחי אדמה עם תפוחי עץ.
חנא סוייד: לכן אני רוצה להכניס קצת ענייניות, בנוסף לכך שאנחנו מגנים את הפעולה שהיתה באותו סניף בנק.
חנא סוייד: אני חושד שההחלטה היתה מקומית והיא לא התקבלה במטה הראשי של הבנק.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך מאוד, חבר הכנסת ד"ר חנא סוייד.
אבישי ברוורמן: נפתח עכשיו את הדיון.
אבישי ברוורמן: בהתחלה נשמע את כל מציעי החוק.
אבישי ברוורמן: מכיוון שיש כאן נציגים רבים ודוברים רבים, ואנחנו רוצים להתמקד ולחשוב גם איך להתקדם לפתרונות, אני מבקש רק שכל אחד יתחשב קצת בחברו, כי יש לנו זמן מוגבל, ויצמצם קצת את דיבורו.
מיכל רוזין: שלום לכולם.
מיכל רוזין: חברת הכנסת זהבה גלאון ואני, ונמצא אתנו כאן גם חבר הכנסת עיסאווי פריג' ממרצ, בהחלט פנינו בבקשה לקיים דיון דחוף לאור הפרסומים שהיו.
מיכל רוזין: אני רוצה להתחיל בסיפה של דברי חברי הכנסת סוייד.
מיכל רוזין: לצערי אני חושבת שלא מדובר בתופעה יחידה ולא מדובר בתופעה מקומית.
מיכל רוזין: אספתי נתונים לקראת הדיון הזה.
מיכל רוזין: בהחלט מדובר פה בתופעה רחבה ובאפליה שיטתית.
מיכל רוזין: זה לא המקום היחיד של אפליה כלפי האוכלוסייה הערבית, אנחנו לא מתחילים וגומרים עם הבנקים.
מיכל רוזין: אין שום סיבות לגיטימיות שיכולים להציג בפנינו, אין הסברים ואין תירוצים לגזענות.
מיכל רוזין: נתחיל בזה, ואני חושבת שהאמירה הזאת חייבת להיאמר.
מיכל רוזין: אנחנו יכולים להציג מספר ביטויים לאפליה הזאת, החל מגודל הסניפים, היחס בין מספר הפקידים למספר הלקוחות, עמלות גבוהות.
מיכל רוזין: מרכז "מוסאוא" ערך מחקר מרתק על העלות החודשית הממוצעת של חשבון עובר ושב למשקי בית.
מיכל רוזין: רואים שהעלות החודשית הממוצעת בפועל של חשבון עובר ושב, הגבוהה ביותר היא ב"בנק הערבי-ישראלי" של קבוצת "לאומי" ובבנק "מרכנתיל-דיסקונט", שמפעילים כאמור 63% מן הסניפים בישובים הערביים.
אבישי ברוורמן: דרך אגב, חברת הכנסת רוזין, חלק מנציגי הבנקים נמצאים כאן.
אבישי ברוורמן: ביקשתי מכל הבנקים לשלוח לכאן נציגים.
אבישי ברוורמן: נציגי בנק "מרכנתיל" נמצאים כאן?
אבישי ברוורמן: אולי תתקרב לשולחן.
אבישי ברוורמן: נציגי בנק "ערבי-ישראלי" נמצאים כאן?
אבישי ברוורמן: בבקשה, אדוני, לשולחן.
אבישי ברוורמן: נציגי בנק "לאומי" נמצאים כאן?
אבישי ברוורמן: אני מבקש שתתקרב לשולחן.
אבישי ברוורמן: נציגי בנק "הפועלים" נמצאים כאן?
אבישי ברוורמן: לשולחן.
אבישי ברוורמן: נציגי בנק "מזרחי" נמצאים כאן?
אבישי ברוורמן: אני רוצה שכולם יישבו מסביב לשולחן.
אבישי ברוורמן: אם שכחתי איזה בנק, כל מי שלא הזכרתי שיצטרף גם כן: בנק "ירושלים", הבנק "הבינלאומי", בנק "מסד".
מיכל רוזין: אמרנו, עמלות גבוהות יותר; אמרנו, התחמקות ממתן אשראי; שוב, אני חושבת שיש דברים שקל לנו יותר להוכיח בנתונים, ויש דברים שהם יחס כללי מפלה שקשה יותר להוכיח אותו, אבל אני חושבת שהפרסומים בהחלט מוכיחים את זה.
מיכל רוזין: הערמת קשיים, כמובן, כפי שראינו בפרסום, על פתיחת חשבונות בכל סניף ובכל בנק שרוצים; בעיות קשות במתן משכנתאות.
מיכל רוזין: אין ספק שכל ההתנהלות הזאת מנוגדת, גם למוסר ולמה שאנחנו רוצים שיהיה כאן, אבל מנוגדת גם כמובן לחוק איסור אפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים.
מיכל רוזין: אנחנו חושבים שחייבים לנקוט כאן בסנקציות חריפות, גם כלפי העובדים עצמם, אם אכן אלה מקרים פרטניים, גם כלפי מנהלי הבנקים, ובוודאי כלפי הבנקים באופן כולל.
מיכל רוזין: אסור לעבור על כך לסדר.
מיכל רוזין: שוב אני אומרת, יש דברים שניתן להוכיח אותם בפשטות, כמו גובה העמלות, כמו מתן משכנתאות.
מיכל רוזין: יש דברים שקשה יותר להוכיח, כמו מתן אשראי.
מיכל רוזין: אבל אם נסתכל על תמונת רוחב של אותם בנקים ואותם סניפים, אני חושבת שהתמונה מייצרת מציאות מפלה, לא לגיטימית וגזענית ואנחנו פה כדי לדון בכך.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך, חברת הכנסת רוזין.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.
עיסאווי פריג': אשתדל לתמצת את דבריי לאור ההתחשבות בנוכחים.
עיסאווי פריג': חברים, אני משתדל, מטעמי חברות לחברים היהודים שלי, לא להשתמש במונח גזענות, להשתמש במונח אפליה, אבל בכל נושא כשאני משתדל לדחוק את המונח "גזענות" הצידה ולאמץ את המושג "אפליה לרעה" – אני לא מצליח, תיאוריית הגזענות מושכת אותי, אני לא מצליח.
עיסאווי פריג': רוצה, אבל לא מצליח.
עיסאווי פריג': בואו נקרא לילד בשמו.
עיסאווי פריג': יש במדינה גזענות מובנית תודעתית והיא לא פוסחת על אף תחום בחיים שלנו.
עיסאווי פריג': כאן לא גילינו את אמריקה.
עיסאווי פריג': הבנקאות היא הראשונה בגילויי האפליה שאנחנו מדברים עליהם.
עיסאווי פריג': בחלק מהבנקים רמת העמלות – ואני אציין שכרואה חשבון וכאיש עסקים אני עובד עם הבנקים כבר 20 שנים.
עיסאווי פריג': יש בנקים, כמו בנק "מרכנתיל דיסקונט", שם העמלות והריבית הבנקאית מתקרבת לגובה שבשוק האפור.
עיסאווי פריג': אני אומר את זה כרואה כחשבון על בסיס חישוב.
עיסאווי פריג': ריבית של 1.5% או 2% לחודש זה ריבית של השוק האפור.
עיסאווי פריג': כאשר אני מדבר על ריבית – שלא יספרו לנו סיפורים.
עיסאווי פריג': תוסיפו לזה עמלות, דמי ניהול, עמלות ישירות, כל המרכיבים בשמות שונים, כאשר תיחשבו את שיעור הריבית תגיעו לשיעורים מדהימים.
עיסאווי פריג': דבר שני, אני רוצה לספר סיפור אישי.
עיסאווי פריג': בנק "לאומי" הוא בנק הדגל במגזר הערבי, ממשיכו של "הבנק הערבי".
עיסאווי פריג': בכפר קאסם ובטירה ובטייבה ובקלנסואה יש סניפים של בנק לאומי.
עיסאווי פריג': סניף הבנק בכפר קאסם – אני מעורה בעסקים בבנק – על-פי כל הסטנדרטים הוא הבנק הכי רווחי באזור, וזה ידוע.
עיסאווי פריג': תושבי כפר קאסם חיים ברמת חיים גבוהה יחסית.
עיסאווי פריג': החליטו מאזור באקה – תקשיבו חברים ותגידו לי אם זה לא אפליה או גזענות – לאזור כפר קאסם, אוכלוסייה של 150,000 תושבים, לבטל את כל סניפי בנק לאומי בכל הישובים ולפתוח סניף בנק בכוכב יאיר בשם-מטרייה "בנק עסקי", לאגד את העסקים.
עיסאווי פריג': אני כתושב כפר קאסם נוסע לכוכב יאיר, כי חשבון הבנק שלי עבר לכוכב יאיר, בשביל כל פעולה בנקאית.
עיסאווי פריג': זה אבסורד, זעקה לשמים, זה ממש אבסורד.
עיסאווי פריג': דבר שלישי, יושב אתנו ידידנו ומכובדנו המפקח על הבנקים.
עיסאווי פריג': באחת מישיבות ועדת הכספים ביקשתי ממך, אדוני, מידע על שיעור האשראי שניתן לעסקים במגזר הערבי, ולא קיבלתי עד עכשיו.
עיסאווי פריג': הפניתי את השאלה גם בכתב אך טרם קיבלתי תשובה.
עיסאווי פריג': כולם מעלים טענה, שרמת הסיכון במגזר הערבי גבוהה וזה משליך על האשראי.
עיסאווי פריג': מנתונים שאני מכיר, ואני עוקב כבר שנים אחריהם, שיעור החובות המסופקים של הבנקים במגזר הערבי נמוך.
עיסאווי פריג': איך זה מתיישב?
עיסאווי פריג': למה אתם פוחדים לעשות "תספורת" לחלק מן הציבור הערבי?
עיסאווי פריג': אז מה?
עיסאווי פריג': So what?
עיסאווי פריג': עושים "תספורות" במיליארדים.
עיסאווי פריג': אם אחד "פישל" זה משליך על הכלל?
עיסאווי פריג': יש לי המון דברים להגיד.
עיסאווי פריג': באשר לבנקים ולענף הבנקאות במגזר הערבי בואו נקרא לילד בשמו: אין בנקאות בחברה הערבית.
עיסאווי פריג': יש בנקים בשביל הזקנות, לקבלת ביטוח לאומי, במקום שילכו לפתח-תקווה ולנתניה ויסתמו את סניפי הבנקים בעת קבלת הקצבה ניתן להם שיחיו במיץ שלהם בכפרים.
עיסאווי פריג': אבל שירותי בנקאות – "יוק".
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ד"ר טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: באוקטובר 2012 פניתי למרכז המחקר והמידע של הכנסת בבקשה שיערכו מחקר בנושא הזה, על שירותים בנקאיים במגזר הערבי.
אחמד טיבי: איתמר מילרד, שנמצא אתנו, אני רוצה להודות לך.
אחמד טיבי: זאת העבודה הייחודית הראשונה שחשפה את הציבור לנתונים מגזריים של התנהלות הבנקים, פעם ראשונה שיש נתונים כאלה.
אחמד טיבי: המפקח על הבנקים נחשף אף הוא לנתונים הללו בישיבה הקודמת.
אחמד טיבי: אדבר בקיצור, טלגרפית.
אחמד טיבי: בישראל פועלים 1,372 סניפי בנקים, 760 סניפים בישובים יהודיים, 514 בישובים מעורבים ו-98 בלבד, 7%, בישובים ערביים.
אחמד טיבי: בנק "מרכנתיל דיסקונט" ובנק "ערבי-ישראלי" הכי נוכחים, 63% מכלל הסניפים במגזר הערבי הם של "מרכנתיל דיסקונט" ובנק "ערבי-ישראלי".
אחמד טיבי: כבר נאמר כאן על הנתונים בנוגע לעמלות, גם בשני הבנקים הללו, ומצד שני, על מרווחי הריבית וניהול החשבון.
אחמד טיבי: החברה הערבית, השוק הערבי והכלכלה הערבית הן הכי חלשות, אבל עם העומס הכי גבוה.
אבישי ברוורמן: ופוטנציאל צמיחה אדיר.
אחמד טיבי: מלבד הנקודה הזאת, שימו לב שכל הדוברים מדגישים את היעדר מתן אשראי.
אחמד טיבי: מי כמו הבנקים יכול לגרום לשגשוג או קריסה של כלכלה מסוימת, במיוחד כאשר מדברים על חברה מתפתחת, שוק מתפתח שזקוק למשענת רצינית.
אחמד טיבי: המשענת החשובה ביותר, אחת המשענות החשובות ביותר היא של הבנקים, במקביל לממשלה.
אחמד טיבי: בלאו הכי הממשלה לא תומכת בנו כלכלית כפי שצריך, אז גם הבנקים, שהם שוק פרטי, לא עושים כן?
אחמד טיבי: לכן זה בעייתי.
אחמד טיבי: למה זה חמור יותר?
אחמד טיבי: כי הערבים הם קליינטים, הם מממנים את הבנקים באמצעות העמלות הללו ולא מקבלים פידבק חיובי בצורה שוויונית.
אחמד טיבי: ממש לא בצורה שוויונית והיחס מאוד-מאוד-מאוד מפלה.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה, לגבי ייצוג הולם.
אחמד טיבי: עסקתי, ואני ממשיך לעסוק הרבה בייצוג הולם לערבים, עד שזה ייצא לכם פה מהאוזניים ומהאף.
אחמד טיבי: יש תת-ייצוג מביך של ערבים בקרב עובדי הבנקים, ואנחנו כמעט בכלל לא קיימים בדירקטוריונים ובדרגים הגבוהים של ההנהלה.
אחמד טיבי: נכון אומרים לי, יש בנקים מיוחדים למגזר הערבי, הבנק "הערבי-ישראלי" ו"מרכנתיל דיסקונט".
אחמד טיבי: אל"ף, למרות שמדובר בבנקים מיוחדים למגזר הערבי המנכ"ל הוא יהודי, לא ערבי.
אחמד טיבי: זה אחת.
אחמד טיבי: שתיים, יש בעיה עם "מרכנתיל דיסקונט".
אחמד טיבי: מטעמי רגישות לא אחשוף אותה ברבים.
אחמד טיבי: יש בעיה קשה.
אחמד טיבי: יש מי שמבין למה אני מתכוון?
אחמד טיבי: אתה מבין כי דיברנו על זה אתה ואני.
אחמד טיבי: לכן יש בעיה קשה בייצוג ערבים ב"מרכנתיל דיסקונט".
אחמד טיבי: יש סוג מסוים של אוכלוסייה ערבית שלא נמצא שם, וזה בוטה, זה מעליב, זה מרגיז אותי וגורם לי לתחושת גועל נפש.
אחמד טיבי: אם תמשיכו כך אכנס בכם חזיתית.
אחמד טיבי: תתייחסו אל זה כאל פרומו.
אחמד טיבי: בי"ת, ביקשנו בישיבה הקודמת לקבל נתונים מהמפקח על הבנקים.
אחמד טיבי: הוא התקשר אליי וענה לי.
אחמד טיבי: כל הכבוד, הוא עשה עבודה מצוינת.
אחמד טיבי: אנחנו רוצים לקבל בשורה מן הבנקים אך הבשורה הזאת בוששה לבוא.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת האחרון שידבר בסבב הזה הוא חבר הכנסת באסל גטאס.
אבישי ברוורמן: לאחר מכן נשמע את יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, מר שלמה בוחבוט.
עיסאווי פריג': אדוני היושב-ראש, חשוב שנצא מכאן עם המלצה.
אבישי ברוורמן: תן לי לנהל את הדברים כפי שאני עושה, אני אוהב ביצועים.
אבישי ברוורמן: אני מקווה שהשלטון יתחלף, תבחר אותי להיות שר האוצר, אז אני מבטיח לך הרבה מאוד רפורמות.
באסל גטאס: רבותי, אין זה סוד, אני לא מגלה סוד על חשיבות המערכת הבנקאית בכל צמיחה כלכלית, בכל השקעות נדרשות לשם הקמת פרויקטים, לשם פיתוח עסקי וכולי.
באסל גטאס: ברור שזה דין הדברים בכל העולם, בכל משק, בכל כלכלה.
באסל גטאס: הכלכלה הערבית, מדברים עליה גבוהה-גבוהה בשנים האחרונות.
באסל גטאס: זה התחיל קצת לפני הצטרפות ישראל ל-OECD, כי ה-OECD לא היתה מוכנה לקבל את ישראל בלי טיפול יסודי בעניין הפערים.
באסל גטאס: אמנם טיפול יסודי בפערים לא נעשה, אבל דיבורים על זה יש בהיקפים גדולים.
באסל גטאס: באשר לסגירת פערים – דווקא אחרי ההצטרפות ל-OECD מגלים שהפער הולך וגדל.
באסל גטאס: בכל הממדים שה-OECD מפרסמים מגלים לצערי הרב שזה לא נעשה כי המערכת, כולל המערכת הפרטית, המגזר הפרטי, אין תיאום מערכות ואין תוכנית להעצמה אמיתית של המגזר הפרטי ושל המשק והכלכלה הערבית שהבנקים היו יכולים לקחת חלק בהם.
באסל גטאס: יש שני דברים: יש את העניין הגזעני.
באסל גטאס: כמובן כשפורץ איזה משהו "עסיסי" ותקשורתי אפשר בקלות להביא אותו לדיון גם בוועדת הכלכלה; ויש את הפן המקצועי יותר, שדנה בו ועדת הכלכלה בישיבה הקודמת, על כל הנתונים שחשף מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שזה העניין המרכזי.
באסל גטאס: אמנם אני לא מפחית מהחשיבות של העניין הגזעני.
באסל גטאס: אתמול קראתי על בחור יהודי בשם חליפה ששלח את קורות החיים שלו לתעשייה האווירית ולא קיבל שום תשובה.
באסל גטאס: כאשר הוא התקשר אמרו לו שאין מקום, המשרה נסגרה.
באסל גטאס: כאשר שלח אותן קורות חיים ושינה את שמו לשם שנשמע קצת אשכנזי התקשרו אליו מהתעשייה האווירית והזמינו אותו לראיון.
באסל גטאס: כאשר ביקשו ממנו אינפורמציה נוספת הוא גילה שהוא אותו אדם אלא רק שינה את שמו.
באסל גטאס: אני יכול לספר לכם על ראמה.
באסל גטאס: מספר מהנדסי היי-טק תמימים שלחו את קורות חיים שלהם וכתבו בתמימות "פלוני, כפר ראמה".
באסל גטאס: מישהו גילה שרק אם הוא מסיר את המילה "כפר", אותן קורות חיים, אותם נתונים, רק כתב "ראמה" במקום "כפר ראמה" אז התחיל לקבל זימונים לראיונות לפחות.
באסל גטאס: עד כדי כך הגזענות והדעות הקדומות קיימות במערכת בכלל, ושמענו את השיחה המעניינת באותו סניף בנק של "טפחות", שם דיברו בצורה לא ראויה.
באסל גטאס: מהניסיון שלי עם המערכת הבנקאית, אני אומר שיש כוונות טובות.
באסל גטאס: אני בקשר עם רוב הבנקים שהתעניינו במגזר הערבי ובכלכלה במגזר הערבי.
באסל גטאס: הבעיה, כפי שאמר חבר הכנסת עיסאווי פריג'- - -
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת באסל גטאס, אני מבקש שתתחיל לסכם.
באסל גטאס: אני חושב שהבעיה האמיתית של המערכת הבנקאית הישראלית בהתייחסותה למגזר הערבי, שאין בנק ערבי.
באסל גטאס: בנק "ערבי-ישראלי" הוא לא בנק ערבי.
באסל גטאס: יש כאן אנשי עסקים ערבים, חברי תמים יאסין וחברי טארק עואד.
באסל גטאס: צריכים להתחיל להקים בנק ערבי – בנק חברתי, אגודת אשראי.
באסל גטאס: היום יש גם מקום לעניין הזה, להכנסת תחרותיות במערכת הבנקאית.
באסל גטאס: יש לנו מספיק עוצמות ומספיק הון עצמי כדי להתחיל להקים בנק כזה.
באסל גטאס: אז אולי התחרות תביא את הבנקים הישראלים בריצה למגזר הערבי.
באסל גטאס: תודה.
אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לך, חבר הכנסת גטאס.
אבישי ברוורמן: אבקש לשמוע מספר מילים מיושב-ראש מרכז השלטון המקומי, ידידי היקר שלמה בוחבוט.
שלמה בוחבוט: אדבר בקצרה.
שלמה בוחבוט: קודם כול אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש, על שפעלת מהר מאוד לפי בקשת חברי הכנסת והשלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: אני רוצה לומר לכם כאזרח מדינת ישראל, מידי פעם בפעם אני ממש מרגיש רע מגילוי של קיפוח, של גזענות.
שלמה בוחבוט: אתם יודעים מה, אתם הערבים לא לבד.
שלמה בוחבוט: גם אצל היהודים בל נשכח שבנות ספרדיות במפלגת ש"ס לא נתקבלו ללימודים בגלל שבסך הכול הן ספרדיות.
שלמה בוחבוט: לכן המאבק צריך להיות מאבק רוחבי בנושאים רבים.
שלמה בוחבוט: באשר לנושא הבנקים, אדוני הממונה על הבנקים, צריך לעשות סדר.
שלמה בוחבוט: אלה מוסדות פיננסיים שמרוויחים הרבה-הרבה מאוד כסף, ואכן יש קיפוח.
שלמה בוחבוט: אציג לכם דוגמה.
שלמה בוחבוט: אדם שגר בפקיעין ורוצה לבנות את ביתו בפקיעין, הבנק, ואני לא רוצה להגיד איזה בנק, נותן לו עד 100,000 שקל משכנתה, ואם הוא רוצה לבנות בעיר פיתוח הוא מקבל עד 350,000 שקל משכנתה.
שלמה בוחבוט: למה?
שלמה בוחבוט: צריך לשאול את הבנקים.
שלמה בוחבוט: זה מעשה חמור ביותר.
שלמה בוחבוט: אני אומר לכם, נבדוק בשלטון המקומי להחרים בנק שיתנהג בצורה לא נאותה במגזר הערבי.
שלמה בוחבוט: אני יודע שיש לא מעט רשויות מקומיות שמבקשות אשראי והלוואות שאושרו על-ידי המדינה, והבנקים לא נותנים להן, ולצערי אין שום התערבות של שום גורם, לכן לא תהיה לנו ברירה.
שלמה בוחבוט: הדבר השני, יכול מאוד להיות, היום אנחנו בודקים איך להוציא מכרז למתן שירותים לרשויות המקומיות לא דרך הבנקים, כי הבנקים לפעמים מגזימים בריביות שהם לוקחים כשמדובר ברשויות מקומיות, קל וחומר ברשויות מקומיות חלשות.
אבישי ברוורמן: אמרת דברים ברורים ונחושים.
אבישי ברוורמן: תודה לך על התשומה שלך.
אבישי ברוורמן: עכשיו אני מבקש לשמוע את נציגי הבנקים.
אבישי ברוורמן: אתחיל דווקא מבנק "לאומי".
אבישי ברוורמן: המנכ"ל איננו אבל זוהייר חורי אחראי על התהליכים בבנק לאומי.
<זוהייר חורי: אנחנו מאיגוד הבנקים.
<זוהייר חורי: רצינו לתת לך אולי איזו תמונה מערכתית.
אבישי ברוורמן: מי נמצא כאן מאיגוד הבנקים?
<גלי כספרי: אני מנהלת מחלקת המחקר באיגוד הבנקים.
אבישי ברוורמן: באיגוד הבנקים יש גם דמות שהיא לא יהודית?
אחמד טיבי: אל תיסחף, אדוני היושב-ראש.
עיסאווי פריג': לא צריך.
עיסאווי פריג': רק שייתנו אשראי ומינוף.
אבישי ברוורמן: אומר את האמת, כאשר נכנסתי לתפקידי כשר לענייני מיעוטים אמרתי שמדינת ישראל לא רק עושה עוול מבחינת זכויות שוויוניות שעליהן היא הושתתה, אלא גם שמבחינה כלכלית זה טיפשות.
אבישי ברוורמן: היה כאן ראש ממשלה אחד ויחיד, יצחק רבין, שקודם כול נתן את הכבוד, כי כולנו אותו דבר, כולנו בני אללה, בני דודים, דודנים, תקרא לזה כפי שתרצה, כולנו אותו דבר.
אבישי ברוורמן: דבר ראשון זה כבוד, ודבר שני זה זכויות כלכליות.
אבישי ברוורמן: יש דברים שקורים על פני זמן.
אבישי ברוורמן: בלעז אומרים: There's nothing more powerful than an idea when time has come – יש בשלות של יותר ויותר אנשים.
אבישי ברוורמן: אני אומר לבנקים, אמרתי למוסדות כאן, אנחנו לא מדברים על אפליה מתקנת.
אבישי ברוורמן: לפני שנים היו אומרים: תעשו אפליה מתקנת.
אבישי ברוורמן: אני אומר לכם, יש תיקון אפליה כלפי אנשים מצטיינים ערבים ודרוזים.
אבישי ברוורמן: בכל הדברים צריך לפתוח את הגופים ולתת לאנשים פשוט אך ורק להתקבל לפי האיכויות שלהם.
אבישי ברוורמן: את ההערה הזאת השמעתי בפני פרופ' פישר כאשר הוא נכנס לתפקידו והתחיל להיות שיפור שם, במשרד האוצר מתחיל להיות שיפור, ביחד עם אימן סייף הובלנו שיפור.
אבישי ברוורמן: צריך יותר ויותר, כי לא צריך שבארגון שהוא בנק ערבי או גוף ערבי יישבו ערבים.
אבישי ברוורמן: בכל הגופים צריכים לשבת גם ערבים, כמו היהודים בגולה.
אבישי ברוורמן: היום הם נמצאים בכל מיני תפקידים והם מיעוט.
אבישי ברוורמן: האיכות קובעת.
אבישי ברוורמן: אני לא מדבר פה על אפליה מתקנת אלא רק על איכות.
אבישי ברוורמן: בבקשה, איגוד הבנקים.
<גלי כספרי: דבר ראשון, אני רוצה לשים על השולחן, מקרים של אפליה או גזענות אסור שיהיו, לא במערכת הבנקאית כמו לא בשום מקום אחר.
<גלי כספרי: אם יש מקרים כאלה, מדובר כמובן בתקלות והן מטופלות.
<גלי כספרי: אין ספק שלא ייתכן שיהיו כאלה.
באסל גטאס: התקלה היא שזה מגיע לתקשורת, זו התקלה, לא הגזענות עצמה.
באסל גטאס: ..
<גלי כספרי: לגזענות אין מקום, אנחנו מסכימים עם זה.
<גלי כספרי: חשוב לי לדבר רגע על הנתונים הכלליים של המערכת.
<גלי כספרי: כדי שנדבר כולנו על מכנה משותף אחד אתייחס גם לנתונים שהוצגו על-ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, למרות שיש לנו כמה מחלוקות סביב המחקר, אבל לשם הדיון כאן אפשר להתבסס עליהם.
<גלי כספרי: הנתונים הללו מחולקים לשלושה נושאים: הסניפים, העמלות והריביות וחשוב לי להתייחס, כדי להציג את התמונה המלאה של כל המערכת, לכל אחד מן הנתונים הללו.
<גלי כספרי: באשר לסניפים, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אחרי שהציג בנייר שלו את מספר הסניפים לפי ישובים, ערך בדיקה ובה הוא הוציא משתנים שלא קשורים לבדיקה הספציפית של ישובים ערביים לעומת ישובים יהודיים.
<גלי כספרי: אני רוצה לצטט את המסקנה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שאומר שבניכוי השפעות של מספר התושבים, של הרמה החברתית-כלכלית ושל הקרבה למרכז מספר סניפי הבנקים בישובים ערביים גדול מאשר בישובים יהודיים.
<גלי כספרי: כלומר, אין אפליה על רקע של דת או לאום.
עיסאווי פריג': מה המידע על הסניפים העסקיים?
<גלי כספרי: בזה נכללו כל הסניפים ביחד.
<גלי כספרי: אין אפליה על רקע של דת או לאום.
<גלי כספרי: חשוב מאוד להציג את הדברים הללו והם מופיעים במסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
עיסאווי פריג': אדוני היושב-ראש, הסניפים העסקיים שונים מסניפים של בנקאית אישית שנותנים פנקסי צ'קים וכדומה.
עיסאווי פריג': אני מדבר על סניפים עסקיים שנותנים מינוף.
אבישי ברוורמן: בבקשה תעני לשאלה של חבר הכנסת פריג'.
<גלי כספרי: אין לי פה מידע נפרד על סניפים עסקיים.
<גלי כספרי: אבל חשוב להבין, כאשר בנק מתכוון לפתוח סניף עסקי הוא בודק איזו אוכלוסייה יש, מה ההכנסות של האוכלוסייה הזאת, מה הצרכים של האוכלוסייה הזאת, אילו עוד בנקים פועלים במקום.
מיכל רוזין: פה נכנסת האפליה, בדיוק פה.
<רן מלמד: בעיר כמו רהט, עם 50,000 תושבים- - -
<גלי כספרי: אבל הם לא עושים עסקים.
אבישי ברוורמן: אני עוצר את הדיון הזה כאן.
אבישי ברוורמן: קודם כול, אני שמח שיש כאן גם איזה דרוזי לרפואה.
אבישי ברוורמן: אתמול הייתי בג'וליס.
אבישי ברוורמן: בואו שבו כאן, רבותי, שניכם, ראש עיריית ג'וליס וראש מועצת חורפיש.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לשמוע יותר את הסטטיסטיקה הכללית הזאת.
אבישי ברוורמן: כפי שנאמר כאן, רן מלמד אמר, בישובים גדולים אין את שירותי הבנקאות.
אבישי ברוורמן: אפשר להציג כל מיני סיבות, שאצל ערבים אין ביקוש לאשראי, שהם לא יכולים לקבל את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: הדבר הכי גרוע בסטטיסטיקה – ואני קצת למדתי סטטיסטיקה – liars figure and figures lie, אפשר להראות את כל הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: לכן השאלות הספציפיות היום הן לגבי אשראי למגזר העסקי, החסמים והאפליה.
אבישי ברוורמן: אשאל גם על המקרים הספציפיים את בנק "מזרחי" ובנק "הפועלים", מה קורה שם.
אבישי ברוורמן: אבל את המספרים הכלליים אנחנו מכירים.
אבישי ברוורמן: מה שנאמר כאן מביע כאב גדול וגם פוטנציאל כלכלי גדול שלא ממומש.
אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים, מעבר לטרוניות, לשבור את החסמים ולהתקדם.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע על פתרונות ולא את ההסבר עם הסטטיסטיקה הגדולה.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע הסברים איך אנחנו משפרים.
<גלי כספרי: הדיבורים הם לא על סטטיסטיקה גדולה, אלא פשוט על מנת להציג את התמונה המלאה.
אבישי ברוורמן: את מסכימה שיש בעיה מסוימת?
אבישי ברוורמן: או שאין בכלל בעיה?
אבישי ברוורמן: אם אין בעיה אז הבנתי.
<גלי כספרי: אין במערכת הבנקאית בעיה חריגה ביחס למדינת ישראל בכל הקשור לאפליה של מגזר כזה או אחר.
<גלי כספרי: את זה אני מנסה להראות.
עיסאווי פריג': חמור מאוד מה שאנחנו שומעים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לעבור עכשיו, אתחיל דווקא מבנק "ערבי-ישראלי", זוהייר חורי, בבקשה, מה יש לך לספר על שיעורי הריבית, על התפקוד שלכם ויתר הדברים?
אבישי ברוורמן: אני מבקש לשמוע בקצרה את נציגי כל הבנקים.
<זוהייר חורי: בנק "ערבי-ישראלי" מלווה את המגזר הערבי כבר משנת 1960.
<זוהייר חורי: עיקר פעילותו עם האזרחים הערבים.
<זוהייר חורי: יש לנו כמובן גם סניף אחד בחיפה, זה הסניף היחיד שלנו בעיר מעורבת.
<זוהייר חורי: ליווינו את הכלכלה של המגזר הערבי במשך כל השנים הללו.
<זוהייר חורי: יש לנו כיום 35 סניפים.
<זוהייר חורי: ב-5 השנים האחרונות פתחנו 11 סניפים, גידול של 50% במספר הסניפים שלנו.
<זוהייר חורי: העובדים של בנק "ערבי-ישראלי", כל מנהלי הסניפים הם ערבים.
<זוהייר חורי: מנהלי המרחבים שלנו הם ערבים.
<זוהייר חורי: בהנהלה עובדים ערבים ויהודים.
<זוהייר חורי: רציתי לציין גם שיש לנו מנהלים צ'רקסים, נוצרים, מוסלמים ודרוזים, בני כל העדות, וגם יהודים.
אבישי ברוורמן: המנכ"ל עדיין יהודי.
<זוהייר חורי: אני עובד בהנהלת הבנק.
<זוהייר חורי: אני חבר הנהלת הבנק.
עיסאווי פריג': אני שואל על האשראי שהבנק נותן.
<זוהייר חורי: היושב-ראש ביקש שאדבר על בנק "ערבי-ישראלי" ואני מדבר עליו, על תעודת הזהות שלו.
אבישי ברוורמן: לאור הניסיון שלך, יש ביקוש?
אבישי ברוורמן: אני מבקש מכל בנק לבחון.
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שפוטנציאל הצמיחה של האוכלוסייה הערבית אדיר, הוא פוטנציאל אדיר שטוב לכל המדינה וכמובן גם ליהודים.
אבישי ברוורמן: איך אתה רואה את החסמים?
אבישי ברוורמן: איך צריך לפתור אותם?
אבישי ברוורמן: איפה יש בעיה של גזענות?
אבישי ברוורמן: איפה יש בעיה של חסמים שאומרים: לערבים אין collateral(ערבות), הם לא יכולים בגלל הסכמי הקרקעות?
אבישי ברוורמן: איך אנחנו פותרים חסמים ואיך אנחנו מענישים בגין אפליות?
<זוהייר חורי: כל סניף שנפתח בבנק "ערבי-ישראלי" – אני עונה לחבר הכנסת עיסאווי פריג' – מיועד הן לחשבון הפרטי והן לחשבון העסקי.
<זוהייר חורי: כל עסק שבא לפתוח חשבון השערים שלנו פתוחים בפניו.
<זוהייר חורי: גם בהנהלת הבנק בשנים האחרונות הקמנו שתי יחידות מיוחדות לאנשי עסקים – עסקים בפרמיום, שהם העסקים הגדולים, וגם למיקרו-ביזנס.
אבישי ברוורמן: מה עם שערי הריבית?