GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טלי גורן: ולא להתייחס למחטף בתוך חוק ההסדרים כדי לשנות כל מיני דברים.
<טלי גורן: הדבר השלישי זה נושא הפרסום.
<טלי גורן: אנחנו מבקשים שהדבר הזה ייבחן.
<טלי גורן: תבינו, כמו שמנכ"ל הרשות השנייה אמר, יש הוצאות ויש הכנסות.
<טלי גורן: אם אתם תחליטו להשית פרסומות על הערוצים הנושאיים זה יגבה מאיתנו מחיר כבד.
<טלי גורן: ולכן כל נושא ההוצאות צריך להישקל ולהיבחן מחדש.
אבישי ברוורמן: יוני בלבן, מ"כוח לעובדים", מייצג את ועד עובדי "הוט".
אבישי ברוורמן: יוני, השביתה נמשכת?
<יוני בלבן: השביתה נמשכת.
אבישי ברוורמן: יוני, בבקשה.
<יוני בלבן: תודה רבה, היושב-ראש.
<יוני בלבן: כמו שאמר היושב-ראש, אני יוני בלבן, מארגון "כוח לעובדים".
<יוני בלבן: אני חושב שחשוב שתהיה פה עוד זווית, והיא ההנהלות של החברות.
<יוני בלבן: לא חברת "הוט" ולא "יס" ולא חברות אחרות בתחום התקשורת.
<יוני בלבן: .. הן אמנם חברות פרטיות, אבל הן חברות שחייבות הרבה מאוד למדינה, כי הן מתנהלות על פי זיכיונות של המדינה והן חברות שבאות לכאן כדי לבקש הגנה של המדינה מפני תחרות שהן קוראות לה "תחרות בלתי הוגנת" - - -
אבישי ברוורמן: יוני, תסביר לנו פשוט מדוע אתם שובתים.
אבישי ברוורמן: במה אתם מרגישים שההנהלה פגעה בכם ומקפחת אתכם?
<יוני בלבן: חברת "הוט" החליטה שהיא לא צריכה עובדים אלא היא צריכה עובדי קלן.
<יוני בלבן: בשנתיים האחרונות היא פיטרה והעבירה לקבלנות כך שממערך של כ-1,000 טכנאים, עובדים היום בחברה כ-200 טכנאים.
<יוני בלבן: בחודש וחצי האחרונים, כאשר העובדים התחילו להתארגן ולהקים ועד עובדים ב"כוח לעובדים", חברת "הוט", כדי למנוע את הקמת הוועד, פיטרה והעבירה לקבלנות כ-600 עובדי מוקדים, בדיוק במקומות שבהם היו החתמות והוקמו ועדי עובדים, וכל זאת על מנת למנוע מהעובדים שלהם להתאגד.
<יוני בלבן: אבל למרות כל הצעדים האלה, מעל 1,300 עובדי החברה הצטרפו ל"כוח לעובדים", והם דורשים מהחברה לנהל את המשא ומתן, קודם כול כדי לעצור את ההפרטות ואת מיקור החוץ, שפוגע בבירור גם בלקוחות.
<יוני בלבן: אנחנו רואים את זה במיוחד באזורים שבהם המערך הטכני הופרט ועבר למיקור חוץ: לקוחות עוזבים.
<יוני בלבן: רואים את זה באזור המרכז ובעוד אזורים.
<יוני בלבן: יש הרבה יותר תקלות, ולקוחות עוזבים.
<יוני בלבן: וזה בא, כבוד השר ארדן, על חשבון הלקוחות ועל חשבון השירות.
אבישי ברוורמן: יוני, תודה רבה.
אבישי ברוורמן: זה קצת מדאיג.
אבישי ברוורמן: אנחנו נדון בזה ביום אחר, כי זה באמת מדאיג.
אבישי ברוורמן: אני חושב שצריכות להיות חברות שבהן לאנשים יש מחויבות למקום.
אבישי ברוורמן: עובדי קבלן זה דבר שמוזיל את הדברים, אבל זה לא בונה תעשייה ולא בונה חברה.
אבישי ברוורמן: זה מצער, ואנחנו נדון בזה בהמשך הדרך.
אבישי ברוורמן: עורך-דין תומר קרני, מהלשכה המשפטית של רשות השידור, בבקשה.
<תומר קרני: אני אעיר בקצרה.
<תומר קרני: קודם כול, דובר פה על הקיבולת הפנויה, וגם אנחנו העלינו את זה בדיונים קודמים.
<תומר קרני: לא הגיוני שהערוצים הקיימים במערך ישלמו עבור ערוצים שאנחנו לא יודעים אם ייכנסו או לא.
<תומר קרני: דבר שני, בנושא של עלויות ההקמה.
<תומר קרני: יש כאן סעיף שאומר שהחל משנת 2014 עלויות ההקמה – שנכון לחוק היום גם הן משולמות על ידי אוצר המדינה – יושתו על הערוצים במערך.
<תומר קרני: אני לא יודע איזה עלויות הקמה יהיו, אבל כרגע זו עלות לא ידועה, ובחוק היום היא לא מוטלת על הערוצים.
<תומר קרני: דבר שלישי, יש בחוק אפשרות להעביר את ניהול המערך לגורם פרטי, ומוצע להסיר מגבלה שקיימת בחוק היום שאומרת שאותו גורם פרטי לא יוכל להיות גוף שידור.
<תומר קרני: אנחנו חושבים שזה לא נכון שגוף שידור יהיה אחראי על הפצת מספר גורמים שבעצם מתחרים איתו.
<תומר קרני: יכול להיות שנכון יהיה להשאיר את המגבלה הזאת.
אבישי ברוורמן: דנה והרן, אתם רושמים את ההערות?
אבישי ברוורמן: מנשה, נציג הטלוויזיה הקהילתית, בבקשה.
<מנשה פיקל: אני מייצג בהתנדבות כ-250 גופים משדרים במדינת ישראל, קרי, הטלוויזיה הקהילתית הישראלית.
<מנשה פיקל: אנחנו מבקשים להיכלל בעידן פלוס.
<מנשה פיקל: אנחנו מאוד מבקשים להופיע באופן קבוע כחלק מהתכניות הניתנות לציבור.
אבישי ברוורמן: הרן, רשמת?
אבישי ברוורמן: אתה לא מקשיב אפילו.
<הרן לבאות: הקשבתי.
<אתי בנדלר: לא הבנתי.
<אתי בנדלר: כערוץ נפרד?
<מנשה פיקל: שהערוץ הקהילתי יהיה חלק מהחבילה של הערוצים בעידן פלוס.
<אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר לך שרק עכשיו סיימו דיון ארוך על הנושא של דמי ההפצה.
<אתי בנדלר: בדיונים בוועדת הכלכלה בהצעת החוק בכנסת הקודמת, בשנת 2012, הופיעו הערוץ הערבי והערוץ הקהילתי והערוץ לדוברי השפה האמהרית, והם התחננו שהם ייכללו, אבל כשהבינו שאין להם כסף לממן את דמי ההפצה הם ירדו מהעניין.
<אתי בנדלר: יכול להיות שיאפשרו לכם להיות ערוץ נושא - - -
איציק שמולי: אני חושב שכוונתו הייתה שזה יסובסד על ידי המדינה.
<מנשה פיקל: אנחנו מחשיבים את עצמנו כערוץ חשוב מאוד לקהילה, ולכן אנחנו מבקשים שיכניסו אותנו ל - - -
אבישי ברוורמן: הוא מבקש שזה יהיה ערוץ חינמי שימומן על ידי המדינה.
<רון אילון: אני רוצה לומר בהקשר הזה נקודה אחת: הפרסום.
<רון אילון: מצד אחד, מסבירים לנו שלא נותנים לפרסם בכבלים והלוויין – השד יודע למה – ומצד שני, כשיש עידן פלוס, פתאום שוק הפרסום גדל וצמח ואפשר לפרסם בו.
<רון אילון: ולכן אנחנו מבקשים שוויון.
<רון אילון: אם יהיה פרסום, בלוויין לפחות, המחירים יוזלו.
<רון אילון: והמטרה היא, כמו שאמר כבוד השר, להוזיל את המחירים ללקוח.
<רון אילון: אנחנו נשמח להצטרף לזה על ידי כך שגם אנחנו נפרסם.
גלעד ארדן: אתה אמור לבקש עוד משהו.
גלעד ארדן: יש עוד משהו שנותנים ב-DTT, ולכם אסור: ערוץ חדשות.
<רון אילון: אנחנו גם נשמח שהמדינה תקים לנו תשתיות ולא נצטרך לשלם אחרי זה את החזר ההון שלהן, כמו שעושים ל-DTT.
אבישי ברוורמן: מיכל גרוס, יושבת-ראש ועד עובדי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.
<מיכל גרוס: אני רוצה לומר כמה מילים.
<מיכל גרוס: קודם כול, לעניין הנתונים המטעים לגבי הקליטה של עידן פלוס: כל הנתונים מראים, כולל כתבה שפורסמה בסוף השבוע ב"גלובס" - - -
<מיכל גרוס: אני אחזור על מה שאמרתי קודם.
<מיכל גרוס: הנתונים היום לגבי הקליטה של עידן פלוס...
<מיכל גרוס: מר הרצל, אני מצטערת שאתה מנסה להטעות אותנו עם הנתונים.
<מיכל גרוס: הנתונים היום הם שהקליטה השתפרה פלאים.
<מיכל גרוס: בשבוע שעבר התפרסמה כתבה ב"גלובס", שידוע כעיתון רציני - - -
אבישי ברוורמן: רגע, אני לא רוצה לפגוע ב"גלובס" ובעיתונים אחרים, אבל לא כל מה שכתוב ב"גלובס" זה דבר נכון.
<מיכל גרוס: אנחנו נאלצים להסכים על הסוגיה הזאת.
<מיכל גרוס: ובכל אופן, בעיות הקליטה שעליהן מדובר הן בעיות די זניחות, והן אלה שנותנות לנו אינדיקציה היכן לתגבר את מתקני השידור שלנו, ואנחנו כנראה עושים את זה טוב, כי שביעות הרצון של הציבור עלתה פלאים – יש היום המון אנשים שמתחברים לעידן פלוס, וזו מגמה מתמשכת.
<מיכל גרוס: זה אומר שהרשות השנייה עושה את זה, ועושה את זה טוב.
<מיכל גרוס: אני חושבת שצריך לתת לרשות השנייה הזדמנות להשאיר את המערך אצלה ולהמשיך לפתח אותו.
<מיכל גרוס: אגב, בכל מערך דיגיטלי שמקימים, ולא משנה מי מקים אותו, ישנן בעיות בהתחלה.
<מיכל גרוס: יש תקופת ינוקא ויש תקופה של התייצבות, והיום אנחנו בדיוק בתקופה שאנחנו מתחילים לייצב את המערך ולשפר אותו מרגע לרגע.
אבישי ברוורמן: יש גם שלב של התנוונות.
<מיכל גרוס: עוד לא הגענו לשם, לשמחתי.
<מיכל גרוס: בינתיים את ההתנוונות אנחנו יכולים לראות בכל מיני מקומות שהם דווקא בידיים פרטיות.
<מיכל גרוס: אם המערך הזה יופרט ויועבר לידיים פרטיות, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו כמו עובדי החדשות המקומיות למשל: עובדי החדשות המקומיות פוטרו כולם, וכיום אין חדשות מקומיות בפריפריה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעלה את הנושא הזה ביום אחר.
<מיכל גרוס: אנחנו בהחלט לא רוצים לקחת דוגמה מהמקרה הזה.
<מיכל גרוס: אז אם החוק בא מתוך חזון של דאגה לאינטרס הציבורי, אז רצוי לתת לנו את ההזדמנות לעשות את זה, משום שאנחנו עושים את זה הכי טוב.
<מיכל גרוס: אגב, יש לנו גם עובדים, והעובדים האלה צריכים להמשיך ולהתפרנס, ולעשות את העבודה הטובה שהם עושים היום.
<מיכל גרוס: אז המסר שלי הוא: תשאירו את זה אצל הרשות השנייה, תנו לנו לפתח את המערך הזה, תנו לנו להוכיח שאנחנו יכולים.
<מיכל גרוס: אני יכולה לומר לך מניסיון – אני ראש מחלקת חוזים ומכרזים בלשכה המשפטית – שאנחנו יודעים להוציא מכרזים, אנחנו עושים את זה בצורה תקינה, זריזה ומקצועית, ואנחנו נוכל לעשות כל עבודה שתידרש כדי לפתח את המערך הזה ולהעלות עליו אנשים נוספים.
<מיכל גרוס: אגב, אני לא רוצה להשמיץ, אבל אני חושבת שכרגע, כרגולטור גדול ומקצועי שיש לו מנכ"ל ואנשי מקצוע, אנחנו נעשה את זה טוב יותר מכל גורם אחר.
<קריאה: ממש...
<שי באב"ד: במילים אחרות, היא אומרת שאם זה לא יעבוד, אז במקום להפריט, שיפטרו את שי אבל שלא יעבירו את זה לידיים פרטיות ויפטרו אותם.
גלעד ארדן: הרשות השנייה גם מפיקה שידורים בעצמה.
גלעד ארדן: בכלל, אפשר להרחיב אותה עוד: אולי ניתן לה גם רישיון סלולר.
<מיכל גרוס: יש לה רק 2% מכלל השידורים.
<מיכל גרוס: אבל את 2% האלה אנחנו מפיקים - - -
אבישי ברוורמן: איציק, בבקשה.
איציק שמולי: אני עדיין בשלב הלמידה של הנושא הזה.
איציק שמולי: לאור כל המגבלות – מגבלות הכניסה, אי ודאות, כמה זה יעלה – האם נשקלה ברצינות החלופה שעולה פה מדי פעם, האגרה?
איציק שמולי: יש אגרה של רשות השידור, שיש שם סכום של כמיליארד שקל - - -
<קריאה: 870.
איציק שמולי: אתם מדברים פה בבהלה על סכום של 50 מיליון שקל, בשעה שיש מקור תקציבי; ובלשון המעטה, אני אומר שאין כרגע תמורה לאגרה.
איציק שמולי: אם יש ערך ציבורי להקמת המערך הזה, אז למה לא הולכים למקור הזה ומשתמשים ב-50 מיליון מתוך 850 המיליון כדי להקים את אותו מערך?
<תומר קרני: אגרה זה לא 850 מיליון, זה הרבה פחות.
<קריאה: התקציב שלכם הוא כמעט מיליארד שקל.
איציק שמולי: אני חושב שכדאי לענות על זה בישיבה הבאה, כי זו חלופה שצריכה להיבחן.
אבישי ברוורמן: יעל, הכרת את השאלה הזאת?
<יעל מבורך: אני לא כל כך הבנתי את המודל.
<יעל מבורך: האם הכוונה שהציבור ישלם אגרה ואז יקלוט את כל 18 הערוצים בחינם?
איציק שמולי: הציבור ממילא משלם את האגרה.
<אסף אמיר: במקום לערבב את כל התעשייה בגלל חוסר של 50 מיליון - - -
גלעד ארדן: לא הבנתי מה זה "לערבב את כל התעשייה".
גלעד ארדן: יש כאן עלות שנתית של הפצה של 53 מיליון, בשאיפה להוריד אותה.
גלעד ארדן: מה בעצם אתה אומר?
גלעד ארדן: שנממן את ההפצה מהאזרחים?
איציק שמולי: כן, זה בדיוק מה שאני אומר.
איציק שמולי: מכיוון שהיום האזרחים משלמים - - -
גלעד ארדן: אבל אם היית אומר לי שיש יתרות בתקציב רשות השידור שמחזירים אותן לאוצר, אז יכול להיות שהיית צודק.
גלעד ארדן: אבל כרגע רשות השידור היא בכלל גרעונית, למרות תקציבה הגדול.
גלעד ארדן: אנחנו בכלל חושבים איך להביא להפחתת ההוצאות שלה, ואין לנו שם כסף פנוי.
גלעד ארדן: דרך אגב, רוב ההצעות שמדברות על צמצום או ביטול האגרה אומרות "מה, אנחנו משלמים כבלים ולוויין, אז תוסיפו את זה לעלות של הכבלים והלוויין ומשם תממנו את ערוץ 1".
גלעד ארדן: הרי בסוף, הכול זה כספי ציבור.
אבישי ברוורמן: רק אסף עוד ידבר, ואחרי זה נתחיל לקרוא.
<אסף אמיר: אני שוב חוזר לעניין התוכן.
<אסף אמיר: אני יושב פה כמה שנים ושומע את הדיונים, והדיונים בעניין של עידן פלוס בפעם שעברה היו מאוד רציניים, הכול עלה שם – היה ברור שפרסום מסכן את הגופים המסחריים, שגם ככה...
<אסף אמיר: אני לא חושב שהם לא רווחיים, אבל בוא נגיד שהם על הגבול של עוגת הפרסום.
<אסף אמיר: אם אנחנו ניתן שם פרסום, אז מן הסתם גם הכבלים והלוויין יבקשו פרסום.
<אסף אמיר: הדבר הזה כנראה לא יקרה.
<אסף אמיר: יש פה איזה ניסוי, יש פה שירות חשוב לאזרחים, ואני חושב שצריך לעשות את זה צעד אחרי צעד.
<אסף אמיר: אני חושב שיש סכנה מסוימת שייכנסו עכשיו כמה ערוצים לתוך הדבר הזה וישנו את מפת התקשורת.
<אסף אמיר: יגיע יום שבו נדבר לא על אלה שם אלא על אלה פה, למטה, אבל כבר היום עולם התקשורת לא עומד על רגליים איתנות מבחינה כלכלית.
<אסף אמיר: אז אני חושב שצריך לעשות את זה צעד אחרי צעד, ולא לקחת את הסיכון הזה ולגלות שהדבר הזה יערער את האיזון שגם ככה לא ממש קיים.
<אסף אמיר: עוד משהו.
<אסף אמיר: אילו המהלך שהשר נוקט בו והוועדה תומכת בו היה נעשה לפני שנתיים, אני לא בטוח שבכלל היינו מגיעים למקום הזה.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני עובר לקריאה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מגברת ברוק להתחיל לקרוא.
<אתי בנדלר: תסבירו את ההגדרה, והוועדה כבר תצביע.
אבישי ברוורמן: לא, אנחנו לא מצביעים, אנחנו רק קוראים עכשיו.
<אתי בנדלר: אבל צריך להסביר.
<אתי בנדלר: תסבירי את ההגדרה ולמה הוספתם אותה.
אבישי ברוורמן: אנחנו לוקחים הערות על כל סעיף, וההצבעה תהיה ביום ראשון או שני.
<דנה נויפלד: ההגדרה נדרשת בשביל הסעיף הבא, ולכן כדאי להקריא את זה עם הסעיף הבא.
<דנה נויפלד: אני מסבירה.
<דנה נויפלד: היום החוק קובע גורמים מסוימים שרק הם יכולים להיות גורם מפעיל.
<דנה נויפלד: אנחנו מבקשים לתקן את החוק ולמחוק את ההגבלה שקיימת על מי שיכול להיות גורם מפעיל.
<דנה נויפלד: שר התקשורת ושר האוצר הם אלה שימנו את הגורם המפעיל, מבלי שיהיו מגבלות לגבי מי יכול לשמש גורם מפעיל.
<דנה נויפלד: הדבר השני שאנחנו מוסיפים פה זה סמכות לשר לקבוע תנאים והגבלות לעניין הגורם המפעיל – וכאן, אתי, נדרשת ההגדרה ששאלת עליה – כדי לקבוע כללים של בעלויות צולבות.
<דנה נויפלד: זה כתוב באופן קצת יותר מורכב, אבל הכוונה היא לקבוע בתקנות כללים בנוגע לבעלויות צולבות – מי לא יכול להיות גורם מפעיל, ועיסוקים אחרים שהגורם המפעיל לא יכול לעסוק בהם אם הוא רוצה להיות גורם מפעיל; בנושא של התניית שירות ושירות שהגורם המפעיל נותן לפי החוק הזה; ובנוגע להיותו גורם שמתכנן, מקים ומפעיל תחנות שידור ספרתיות.
אבישי ברוורמן: סמנכ"לית רגולציה ב"הוט", בבקשה.
<לילך טל: אנחנו חושבים שמאחר שמדובר בתהליך הפרטה - - -
<דנה נויפלד: זה לא חייב להיות הפרטה.
<לילך טל: בהנחה שיוחלט על הפרטה למפעיל פרטי עם גוף ציבורי, צריך לעשות על זה ועדת מכרזים מסודרת.
<דנה נויפלד: ברור.
<דנה נויפלד: אין שאלה - - -
<לילך טל: אבל כתוב "השר ושר האוצר ימנו את הגורם המפעיל".
<דנה נויפלד: זה כתוב בדברי ההסבר.
<לילך טל: אז למה לא כותבים את זה בחוק?
<דנה נויפלד: כי לא כותבים את זה בחוק.
<דנה נויפלד: זה ברור ומובן מאליו שאם מפריטים או מעבירים את זה לגורם פרטי, זה צריך להיעשות בהליך מכרז שוויוני - - -
גלעד ארדן: אולי גם תכתבי שלא נקבל שוחד מהגורם המפעיל.
<דפנה גלוק: גם אנחנו דיברנו על זה.
<דפנה גלוק: כל העברה לגורם פרטי, מכוח כללי המשפט המנהלי, לא נעשית כך שבוחרים סתם מישהו ונותנים לו מתנה.
<דנה נויפלד: אין שאלה.
אבישי ברוורמן: "סלקום", בבקשה.
<ניר יוגב: אני מבקש להדגיש בחוק את מה שמובן מאליו: שהגורם המפעיל לא יכול להיות גורם שקשור לפלטפורמות הקיימות, כלומר ל"הוט" ו"יס".
<אתי בנדלר: זה לא מותנה כאן, אבל אפשר לקבוע את זה בתקנות של השר.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין נויפלד, מה את אומרת על זה?
<רון אילון: אנחנו מבקשים הדדיות: שזה לא יוכל להיות גופים שעושים סלולר או דברים כאלה.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין נויפלד, אני מציע שהתקנות האלה יהיו באישור הוועדה, ואז זה יעשה את הדברים יותר... אני חושב שגלעד יכול לסמוך עלינו.
גלעד ארדן: אני יכול לסמוך עליכם, אבל אני חושב שחבל על הזמן של הוועדה ועל העיכוב.
<אתי בנדלר: אני אומר לאדוני.
<אתי בנדלר: הנושא של בעלויות צולבות הוא נושא די מטריד, כפי שאדוני יודע.
<אתי בנדלר: למשל עכשיו, בוועדת הכספים, דנים בבעלויות צולבות בנושא פיננסי-ריאלי, ורוצים להכניס גם לגבי תקשורת.
<אתי בנדלר: בחלק ניכר מההסדרים, הנטייה היא לקבוע הסדרי בעלויות צולבות בחקיקה ראשית, ואם לא – בתקנות בפיקוח הכנסת.
<אתי בנדלר: אכן, יש גם היום הסמכה ויש כללים שנקבעים, למשל על ידי המועצה, ובכלל אין עליהם פיקוח פרלמנטרי, אפילו לא תקנות של השר.
<אתי בנדלר: אני מודעת לזה.
<אתי בנדלר: אבל השאלה היא אם כשמדובר באיסור בעלויות צולבות לא ראוי – אם לא בחקיקה ראשית – שזה לפחות יהיה בתקנות שיש עליהן פיקוח פרלמנטרי.
גלעד ארדן: אני חושב שההקבלה בין פלטפורמות השידור וההפצה לבין התוכן – זה לא בדיוק אותו סוג של בעלויות צולבות.
גלעד ארדן: את מדברת פה על פעילות שהיא פעילות טכנית-מקצועית, היא לא פעילות תוכנית.
גלעד ארדן: את מדברת על הפעלה של מערך תשתיות.
גלעד ארדן: אין היום איסור בחקיקה, ככל שאני יודע - - -
<יעל מבורך: אני רוצה להפנות את הוועדה לסעיף שקיים בחוק, שאומר שהגורם המפעיל חייב להפיץ את השידורים באופן זהה ואחיד לכולם.
<יעל מבורך: זה סעיף של ניטרליות, שבא למנוע חשש שבו גורם מפעיל יגרום למשל לכך שהשידור של אחד יעבור לאט ושל השני מהר.
<יעל מבורך: לא, יש חובה לאחידות, ולכן אי אפשר לעשות מניפולציה בהפעלת ה - - -
<אתי בנדלר: לפי מה שאת אומרת אין בכלל צורך בתקנות.
<יעל מבורך: לא, אני רק אומרת שיש חובה של ניטרליות ויש חובה של הגורם המפעיל לניטרליות.
גלעד ארדן: לא, יש אספקטים אחרים - - -
<ניר יוגב: לא, זה לא קשור לתוכן.
אבישי ברוורמן: ניר יוגב יסביר את עצמו.
<ניר יוגב: אני מתנצל, חשבתי שזה מובן מאליו.
<ניר יוגב: זה לא קשור לתוכן ולשאלת ניטרליות רשת.
<ניר יוגב: היום יש מי שאומר שהקליטה של עידן פלוס היא לא טובה משום שהרשות השנייה בחרה בקבלן ביצוע – ראה ערך "בזק", שהיא בעלת מניות ב"יס" – שאין לו אינטרס שהקליטה של עידן פלוס תהיה טובה.
<ניר יוגב: אנחנו מבקשים שהגורם המפעיל של עידן פלוס לא יהיה גורם שיש לו אינטרס - - -
<רון אילון: יש גם חייזרים שבאו ממאדים.
<ניר יוגב: מר אילון, לא הפרעתי לך אז אל תפריע לי.
<קריאה: למה להטעות?
אבישי ברוורמן: את המלחמות שלכם תעשו בחוץ.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע את ניר.
<ניר יוגב: הסיפה של דבריי היא שהגורם המפעיל לא צריך להיות בניגוד עניינים כך שלא יהיה לו אינטרס להפעיל היטב את מערך עידן פלוס.
<ניר יוגב: הרי כל המטרה של הוצאת המערך, אם הוא בסופו של דבר יצא מידי הרשות השנייה, היא שהגורם המפעיל יוכל להפעיל מערך טוב יותר ממה שקיים היום.
<ניר יוגב: ולכן, כדי להבטיח את זה, צריך להבטיח שהוא לא יהיה קשור ל"הוט" ול"יס".
<הרצל עוזר: אני חייב להעיר על זה משהו.
<הרצל עוזר: אם הגורם המפעיל - - -
<הרצל עוזר: אם הגורם המפעיל עושה עבודה טכנית בלבד, שאפשר למדוד אותה ב-SLA ולפקח עליו, אז אין שום סיבה לחשוד ב"הוט" ו"יס" שהן יעשו את זה שונה מאחרים.
<הרצל עוזר: אני מוכן לקבל את העובדה שאולי אנחנו חשודים ומוציאים אותנו מלכתחילה.
<הרצל עוזר: אבל בדיוק לפי אותן אמות מידה, לא יכול להיות ש"סלקום" או "אורנג'", שמתכוונות להיות שחקן מרכזי, יפעילו את השירות הזה.
<שי באב"ד: בשביל הגילוי הנאות אני חייב לומר שיש היום 12 אתרים של "סלקום" שבהם מופעלים משדרים ועוד עשרה שיעלו לאוויר, ככה שבסוף יהיו 22 אתרים של "סלקום" ורק 19 של "בזק".
<שי באב"ד: אז לפי זה בואו נפסול גם את "סלקום".
<ניר יוגב: זה השיפור שדיברת עליו בקליטה, נכון?
<ניר יוגב: השיפור הוא מ"סלקום", לא מ"בזק".
גלעד ארדן: שי, מה זה קשור?
גלעד ארדן: יש פלטפורמת שידורים של "הוט" ו"יס", ואתה רוצה לאפשר תחרות או מוצר חלופי או מוצר משלים לה.
גלעד ארדן: כשאתה מדבר על שידורי האינטרנט, בוא נזכור שהם אמורים לעבור על התשתית של "הוט" או "בזק".
גלעד ארדן: יש היגיון בזה שהתשתית של ה-DTT לא תנוהל על ידי "הוט" ו"יס".
<שי באב"ד: אני מסכים עם זה, אבל לא עניתי להערה הזאת, אלא להערה לגבי ההפצה, שכרגע, בגלל שזו "בזק", יש שם אינטרס.
גלעד ארדן: אבל "הוט" ו"יס" לא ישדרו שידורים על גבי ה-DTT, ולכן זה ש"סלקום" תפעיל אותו זה לא מפריע לאף אחד.
גלעד ארדן: אם יהיה להם ערוץ שם, יהיה להם אינטרס להפעיל את זה הכי טוב שאפשר.
<שי באב"ד: אני מסכים.
<שי באב"ד: אני התייחסתי רק להערת הקליטה שהוא אמר.
אבישי ברוורמן: דנה, שקט.
אבישי ברוורמן: מיכל רפאלי כדורי, בבקשה.
<מיכל רפאלי כדורי: בכל הכבוד הראוי, כל עוד "יס" רק משדרת – והיא לא שחקנית טריפל, היא לא אינטרנט, היא לא טלפוניה – ולעומת זאת אין מניעה כרגע ש"סלקום" תיכנס לשידורים למרות שהיא גם סלולר, היא גם קווית עוד רגע, וגם יש לה חבילה מרובעת ומשולשת.
<מיכל רפאלי כדורי: .. ש"סלקום" תתכבד ולא תפעיל את המערך הזה.
<מיכל רפאלי כדורי: אם אנחנו לא יכולים להפעיל אותו, אז שגם הם לא יוכלו להפעיל אותו.
<מיכל רפאלי כדורי: הם הולכים להיות שחקן משדר?
<מיכל רפאלי כדורי: שישדרו.
<מיכל רפאלי כדורי: אני שוכרת תשתית, אז שישכרו גם הם תשתית.
<מיכל רפאלי כדורי: נורא לא נעים לי - - -
אבישי ברוורמן: סליחה, מיכל.
<מיכל רפאלי כדורי: אני אתחיל מהתחלה.
אבישי ברוורמן: לא, רק את הנקודה העיקרית.
<מיכל רפאלי כדורי: אתה בטוח ששמעת אותי?
אבישי ברוורמן: בצמצום.
<מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת שכל עוד "יס" היא רק שחקן בשידורים.
<מיכל רפאלי כדורי: ..
<מיכל רפאלי כדורי: ועם כל הכבוד להבטחות שיהיה לנו מיזוג, היד שלוקחת היא לא היד שנותנת, ודייוויד גילה לא נמצא פה ורשות ההגבלים לא נמצאת פה - - -
<דנה נויפלד: היא דווקא כן נמצאת פה.
<מיכל רפאלי כדורי: אני אשמח אם תודיעי לנו מתי אנחנו ממוזגים, אבל זה לא המקרה.
<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו כרגע שחקן טלוויזיה, לוויין תרתי משמע.
<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו לא מחוברים לא לסל שירותים, לא לטריפל, אין לנו טלפוניה, אנחנו לא מוכרים תשתית קווית.
<מיכל רפאלי כדורי: לעומת זאת, "סלקום" ו"פרטנר", שרוצות להיכנס לשידורים ומחזיקות את כל ארבעת המוצרים, לא חייבות להחזיק את התשתית הזאת.
אבישי ברוורמן: אז מה את ממליצה לי לעשות עכשיו?
<מיכל רפאלי כדורי: אם אנחנו מנועים, שגם הם יהיו מנועים.
גלעד ארדן: מי מפיץ את השידורים שלך?
<מיכל רפאלי כדורי: כשעליתי לאוויר זה היה של המדינה, והכריחו אותי להיות על "עמוס".
<מיכל רפאלי כדורי: עם השנים מישהו קנה את "עמוס".
גלעד ארדן: לא, מי מפיץ את השידורים שלך?
<מיכל רפאלי כדורי: הלוויין "עמוס".
גלעד ארדן: אתם.
<מיכל רפאלי כדורי: לא אנחנו, ממש לא אנחנו.
<קריאה: אלוביץ'.
<קריאה: "עמוס" שייך לאלוביץ'.
<קריאות: "חלל".
<מיכל רפאלי כדורי: הלוויין שייך לתעשייה האווירית.
<מיכל רפאלי כדורי: אני הייתי בהקמה שלנו, ולא יכולנו ללכת לשום דבר אחר, כי זה מה שמשרד התקשורת דרש מאיתנו כתנאי לקחת את הרישיון.
<מיכל רפאלי כדורי: כך שלא ממש הייתה לי אפשרות.
אבישי ברוורמן: מיכל, ההמלצה שלנו לגבי סעיף (א1) היא שהשר, באישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע תנאים וכולי, כי אנחנו לא רוצים להפריע לשר אבל אנחנו כן רוצים שהדברים האלה יגיעו גם לכאן.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין נויפלד, אני סיכמתי עם השר שאתם תשוחחו ואנחנו נגיע להסכמה בנושא הזה עד יום ראשון.
גלעד ארדן: אני רק מבקש שאדוני ישאל את עצמו אם על זה צריך לכנס את ועדת הכלכלה, כדי לנהל אחר כך התגוששות עסקית בין אלה שרוצים לפסול אחד את השני; או שאפשר בעניין הזה לתת לממשלה איזשהו מרחב החלטה.
גלעד ארדן: אנחנו נדון על זה בינינו, זה לא איזשהו עיקרון בליגה של הכנסת.
<שי באב"ד: יש לי הערה בקשר לעלויות.
<דנה נויפלד: רגע, שי, זה עוד לא פה.
<שי באב"ד: עכשיו, דנה?
<שי באב"ד: רק דבר אחד: אנחנו בכוונה לא נסיים להוציא את כל ההוצאות על הקמת המערך עד היום הקובע, שהוא 31 בדצמבר 2013.
<שי באב"ד: למה?
<שי באב"ד: כי בתחילת השנה, ב-1 בינואר, עדיין לא יהיו 18 ערוצים באוויר, וכדי לחסוך כסף לציבור אנחנו נחכה עד המכרז ונעלה את המשדרים לאוויר רק בקצב ההתקדמות של המכרזים.
<שי באב"ד: כך שחלק מהכסף הולך להיות מוצא במודע אחרי 31 בדצמבר.
<דנה נויפלד: רגע, שי, אף אחד לא מבין מה אתה מעיר בלי להבין את הסעיף.
<דנה נויפלד: סעיף 4 הוא הסעיף שמדבר על המימון של עלות ההקמה של המערך.
<דנה נויפלד: כרגע הסעיף אומר שאוצר המדינה הוא זה שיישא בעלות ההקמה.
<דנה נויפלד: התיקון שאנחנו מבקשים להעביר כאן הוא שאוצר המדינה יישא בעלות ההקמה רק של המערך שהוקם עד היום הקובע, כי אחריו, אם זה יעבור לגורם פרטי שירצה להרחיב ולשים עוד מרבבים, כמובן שאוצר המדינה לא יישא בעלות.
<אתי בנדלר: מי יישא, דנה?
<שאול מגנזי: - - - איך הוא יישא?
<שאול מגנזי: הוא יבוא אלינו ויבקש את הכסף מאיתנו?
<שאול מגנזי: לא נראה לי שחשבתם על זה.
<דנה נויפלד: חשבנו על זה.
<דנה נויפלד: הרעיון הוא שככל שיבוא גורם פרטי וירצה לבנות מרבב נוסף, הוא זה שיישא בעלות ההקמה.
<דנה נויפלד: מה ששי מעיר זה משהו אחר ממה שאתה מעיר.
<שי באב"ד: ההערה שלי היא שגם אם זה הולך לגורם פרטי וגם אם לא, אם אנחנו רוצים להשלים את המהלך של הפריסה של שלושת המרבבים, אני מבקש שזה לא יהיה עד סוף השנה.
<שי באב"ד: למרות שאני יכול להשלים על פי החוק את העלייה של כל המשדרים, זה לא יהיה נכון, כי אני אוציא הוצאות מיותרות בגלל שבתחילת השנה לא יהיו עדיין 18 ערוצים כי לא יהיו מכרזים.
<שי באב"ד: לכן אני מבקש שזה יאפשר לי להוציא גם בתחילת השנה הבאה את ההוצאות שהאוצר התחייב עליהם, כדי לא לזרוק כסף סתם.
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה הגיוני לחלוטין.
אבישי ברוורמן: עפר, ממשרד האוצר, בבקשה.
<עפר מרגלית: דנה, תקני אותי אם אני טועה.
<עפר מרגלית: סך כל הסכום שנדרש להקמה ששי מדבר עליה בעצם כבר הוקצה לרשות השנייה, והוא רשאי להתחייב.
<עפר מרגלית: מהבחינה הזאת, החוק אומר שלא יוקצה סכום נוסף להרחבה נוספת.
<הילה שמיר: לא, אבל כרגע המונח הוא "שהוקמו", ולכן מה שלא יוקם עד 1 בינואר 2014, אנחנו לא רוצים להיות בסיטואציה שהוא לא יוכל להיות משולם.
אבישי ברוורמן: אז דנה, תדאגי שהוא יוכל ללכת הלאה עם ההוצאות.
<אתי בנדלר: איך היא אמורה לדאוג לזה?
<אתי בנדלר: מה החלטת הוועדה?
<אתי בנדלר: הניסוח מביא לידי ביטוי את החלטת הוועדה.
אבישי ברוורמן: החלטת הוועדה היא לא להכריח אותו בכוח לעשות דברים שהוא חושב שיש לו שיקול דעת - - -
<שי באב"ד: עוד דבר בנושא הזה: אם אנחנו הולכים לדמי מינוי, אז יש את כל ההצפנה והמשאבים, שאלה עלויות נוספות שלא נלקחו בחשבון, כי אנחנו לקחנו בחשבון רק טלוויזיה חינמית.
<שי באב"ד: אם הולכים על כיוון של הצפנה צריך גם את זה לקחת בחשבון.
אבישי ברוורמן: מה אתם אומרים?
<הרן לבאות: זה כמה מאות אלפי דולרים, ואפשר לסגור את זה עכשיו.
אבישי ברוורמן: יעל, תסגרי את העניין.
<יעל מבורך: העניין סגור.
<יעל מבורך: אוצר המדינה יישא בכל עלות ההקמה של ה - - - הנוכחיים, וגם בעלות הקידוד, ככל שתהיה כזאת.
<יעל מבורך: להבנתנו, לא צריך לעשות תיקון נוסח, ואם צריך – אנחנו נעשה את זה בינינו עד יום - - -
אבישי ברוורמן: עד יום ראשון.
<שי באב"ד: בסדר גמור.
<אתי בנדלר: יש להבחין בין שני סוגי הוצאות: הוצאות ההקמה של המערך והוצאות התפעול – ההפצה של השידורים באמצעות המערך.
<אתי בנדלר: הדיונים שהיו בשעה מוקדמת יותר התייחסו לעלויות ההפצה ולתשלום עבור דמי הפצה על ידי הגופים שמופצים באמצעות המערך.
<אתי בנדלר: כאן מדובר על עלויות ההקמה של המערך.
<אתי בנדלר: החוק היום קובע שהעלויות האלה יהיו על חשבון המדינה.
<אתי בנדלר: מה שמוצע לתקן כאן, בסעיף הקיים, הוא שהוא יישא בעלות ההקמה של המערך רק עד 1 בינואר 2014, או ליתר דיוק, 31 בדצמבר 2013.
<אתי בנדלר: נשאלה השאלה מה יקרה לאחר 1 בינואר 2014 אם תהיה הצלחה גורפת למערך הזה וערוצים יעמדו בתור למלא את 18 ה - -
<שי באב"ד: לא, זאת לא השאלה.
<אתי בנדלר: רגע, מותר לי לשאול שאלה?
<אתי בנדלר: - - ויהיה צורך לעבות את המערך מעבר למה שמר באב"ד - - -
<שי באב"ד: לא, לא - - -
<אתי בנדלר: מה שהוא ניסה להסביר כרגע זה שלצורך הפצת 18 ערוצים יהיו לו עוד עלויות הקמה אחרי 1 בינואר 2014.
<אתי בנדלר: ולכך הוועדה הנחתה...
<אתי בנדלר: גברת מבורך אמרה "אנחנו נישא בזה" וגברת נויפלד אמרה "אנחנו נביא הצעה לתיקון הנוסח, ככל שיהיה צורך בכך".
<אתי בנדלר: זה, כאמור, לצורך ההפצה של 18 ערוצים.
<אתי בנדלר: עכשיו, אם לא יהיו 18 ערוצים שיהיו מעוניינים בהפצתם באמצעות המערך הזה, אין צורך להגדיל את עלויות ההקמה על ידי האוצר עד 1 בינואר 2014.
<אתי בנדלר: למה הם כותבים את זה?
<אתי בנדלר: כי הם חוששים שיגיעו הערוצים ה-19 וה-20 שירצו להיות מופצים, ואז צריך לעבות את המערך, להתקין עוד מרכיבים של המערך.
<אתי בנדלר: ואז נשאלת השאלה, שבה החוק שותק: על חשבון מי זה יוקם?
<אתי בנדלר: מי יממן את עלות ההקמה הזאת?
<אתי בנדלר: כי בהגדרה ש - - -
<קריאה: זה בדיוק מה ששאול אמר.
<שאול מגנזי: זה בדיוק מה שאמרתי.
<אתי בנדלר: אז אני ניסיתי להסביר את זה, כי אני חושבת ש - - -
<אתי בנדלר: ענה האוצר לשאלה הזאת, שהגוף המפעיל הוא זה שיממן את עלות ההקמה.
<אתי בנדלר: אבל לגוף המפעיל, לפי חוק, אסור יהיה לגבות את זה מהגופים המפיצים, ואף אחד לא יישא בהוצאות האלה באופן פילנתרופי.
<אתי בנדלר: לכן צריך לתת איזושהי תשובה.