GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל פליישר: בכל חוק התקשורת כולו, בעל הרישיון היחיד לדרישת הישראליות, אם אני לא טועה – דנה, תקני אותי – נדמה לי שאחוז הישראליות שלו, 26%, קבוע בחוק התקשורת.
<מיכל פליישר: כשמחפשים את אחוז הישראליות בחברת יס, מוצאים את זה בתקנות.
<מיכל פליישר: כל מה שאנחנו מבקשים זה להעביר את הפרוצדורה מחקיקה לתקנות.
<מיכל פליישר: למה נזכרנו בזה עכשיו?
<מיכל פליישר: לא בכדי, משתי סיבות, אחת מהותית והשנייה משפטית.
<מיכל פליישר: הסיבה המהותית היא שהנושא של הבעלויות, יודעים את זה גם בעלי רישיונות אחרים, מכביד על גיוס כספים ועל הדינמיות של החברה בעולם של השקעות ותשתית וקידום ורוחב פס ומהירויות ודברים נוספים ששוחחו עליהם כאן.
<מיכל פליישר: הנושא השני – כשבאנו לבחון את הפלטפורמה של עידן פלוס, גם אנחנו מצאנו, כשקראנו את הדברים עוד בטרם השר דיבר כאן, שהולכים לכיוון של פלטפורמה רב-ערוצית מתחרה, ולכן הרשינו לעצמנו לקרוא את כל הצעות שמונחות גם בפרספקטיבה של שוויון.
<מיכל פליישר: היות ולגבי מי שיהיה בעלים או יפעיל את המערך נקבע שהשר יקבע בתקנות את הכללים והמגבלות – אנחנו מבקשים לנצל את ההזדמנות ולהסדיר את הנושא גם בענייננו.
איציק שמולי: אני מאמין שגם ליס יש מה לומר.
חנא סוייד: אני חושב שיש שני עניינים כאן:
חנא סוייד: אחד מהותי ואחד פרוצדורלי.
חנא סוייד: המהותי הוא שכל הכניסה וכל הנושא הזה הוא יצירת שוויון בין המפעילים ובין השחקנים השונים.
חנא סוייד: כאן מדובר על מה שנקרא צדק רוחבי או אופקי בין שני הגופים העיקריים שקיימים היום – הוט ויס – כאשר דובר מבחינה מהותית ל יצירת הצדק האנכי, שזה להכניס עוד שחקנים אחרים.
חנא סוייד: אני חושב שמהבחינה הזו זה צודק בהחלט.
חנא סוייד: העניין הפרוצדורלי הוא העניין של נושא חדש או לא נושא חדש.
חנא סוייד: זה כבר סיפור אחר כי אני לא רואה כאן מניעה מבחינת התוכן והמהות לקבל את העניין.
חנא סוייד: אבל הפרוצדורה יכולה לקטול את זה ולהרוג את זה.
אבישי ברוורמן: אנחנו באותו נושא?
רוברט אילטוב: כן, אנחנו באותו נושא.
אבישי ברוורמן: באותו נושא.
אבישי ברוורמן: ההסתייגות של מר אילטוב לגבי - - -
רוברט אילטוב: זה לא נושא חדש - - -
<מיכל פליישר: ניסיתי לשכנע שזה לא נושא חדש וגם שזה נושא חשוב ומהותי.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין בנדלר, עברנו כמה אירועים מאוד סוערים, גם אני פה הולך בשביל העובדים בצורה קצת שונה.
אבישי ברוורמן: השאלה היחידה שלי עכשיו, למרות הלחץ שיש לך על המוח העצום שלך, האם הרעיון הזה - - -
<אתי בנדלר: לחץ תוך-מוחי.
אבישי ברוורמן: הלוואי והיו רבות כמותה וכמו לאה בישראל ובכנסת ישראל.
אבישי ברוורמן: האם ההצעה של לילך טל – בואי ננשום עמוק רגע, נעשה מדיטציה ונחשוב יחד – האם הרעיון של השוויון שנמצא כאן, כי כל הנושא שהעלתה עורכת הדין נויפלד בא לתת שוויון לנכנסים כלפי הקיימים, מכיוון - - -
<אתי בנדלר: דנה, מדובר כאן בשוויון?
<אתי בנדלר: אני לא מכירה את הנושא - - -
גלעד ארדן: לא שואלים אם זה רלוונטי להצעת החוק, שואלים אם - - -
<דנה נויפלד: אני אסביר עניינית, אין לי בעיה.
אבישי ברוורמן: דנה, אני לא בקי כמותכם, אבל כל הרעיון פה הוא עקרון השוויון שאומר, אמר השר, אלו שנכנסים יקבלו אותו יחס כמו הקיימים.
אבישי ברוורמן: עכשיו גברת טל העלתה את הנושא שבהזדמנות זו צריך ליצור שוויון בין שני השחקנים הוותיקים.
אבישי ברוורמן: האם זה נכון לעשות את זה כאן?
אבישי ברוורמן: לא נכון?
אבישי ברוורמן: האם זה נושא חדש?
<דנה נויפלד: עניין של נושא חדש זה לא ענייני – זה עניין של חברי הכנסת.
<דנה נויפלד: אני אענה לגופם של דברים: צודקת לילך במובן זה שיש פה חריג למקום שבו קובעים את שיעור הישראליות.
<דנה נויפלד: שאלת שיעור הישראליות של המחזיק בבעל רישיון היא שאלה שנדונה לאורך כל חייהם של כל בעלי הרישיונות לפי חוק התקשורת.
<דנה נויפלד: צודקת כשהיא אומרת שעליהם מוטל נטל מוגבר, שהקביעה לגבי שיעור הישראליות המזערי שצריך להיות בבעל רישיון לשידורי כבלים נקבע בחקיקה, להבדיל מכל בעלי הרישיונות האחרים, שנקבעים או בתקנות או ברישיון.
<דנה נויפלד: היא צודקת במובן שהזה שההגבלות לעניין יס קבועות בתקנות ולא בחוק.
<דנה נויפלד: בעניין הזה היא צודקת – יש חוסר סימטריה בין הקביעות השונות.
<דנה נויפלד: בהיבט הזה היא צודקת.
<רון אילון: אנחנו בעד סימטריה בכול – בואו נעשה גם טריפל סימטריה - - - אחזקות ברישיון זה הסימטריה?
אבישי ברוורמן: לא שמעתי את רון אילון ואת מיכל רפאלי.
אבישי ברוורמן: אתי, אני רוצה בסוף שלא תכעסי עלי כל כך.
<אתי בנדלר: אני לא כועסת על כלום.
גלעד ארדן: תנו לעורכת הדין נויפלד להשלים את ההסבר.
אבישי ברוורמן: תעני לי על השאלה ואז תסכמי ואני אחליט.
אבישי ברוורמן: אני Tabula rasa פה – אני לא רוצה שהכנסת תעשה יותר מדי או פחות מדי, אני רוצה שהיא תעשה את תפקידה כדי שהדברים יהיו יעילים.
אבישי ברוורמן: אם הנושא הזה של תקנות קיים לכולם ורק לאחד לא – אז אני אוריד את החקיקה ואוותר על הכבוד ויהיו תקנות של סימטריה ונגמור את הסיפור הזה.
<דנה נויפלד: אני רוצה לתקן: לעניין בעל רישיון לשידורי כבלים יש קביעה בחקיקה.
<דנה נויפלד: יש קביעה, לדעתי, גם לעניין ערוץ החדשות המפיק חדשות עצמאית – גם הוא כתוב בחקיקה.
<דנה נויפלד: בחוק הרשות השנייה גם יש קביעה בחקיקה לעניין בעלי הזיכיון – זה הדיוק המלא.
<דנה נויפלד: זה נכון שלעניין יס יש קביעה בתקנות.
אבישי ברוורמן: רון אילון מקבל כל מה שהוא רוצה.
<לאה ורון: אז הוא החריג.
<דנה נויפלד: לא, הוא לא החריג, בגלל שכל יתר בעלי הרישיונות לפי חוק התקשורת: הסלולר, המב"לים, ה-ISP - - -
<אתי בנדלר: אנחנו מדברים עכשיו על שידורים, אנחנו לא מדברים עכשיו על - - -
<דנה נויפלד: אבל זה לא מדויק אתי.
<דנה נויפלד: הבעיה של קבוצת הוט נובעת מזה שהיא קבוצה – אז יש עליה דרישות שונות שמופיעות ממקורות שונים והיא צריכה לרוץ מחוק - - -
אבישי ברוורמן: בגלל הסיפור - - -
<דנה נויפלד: בגלל המבנה של הקבוצה, זה שונה מהמצב - - -
<דנה נויפלד: ישלה קביעה של שוק שונה לעניין הקבוצה, לעניין השידורים ולעניין הטלקום ולעניין המב"ל ולעניין הסלולר, וכולם זו אותה קבוצה - - -
אבישי ברוורמן: לכן, דנה, מה ההמלצה שלך אחרי כל השיחה הזאת?
אבישי ברוורמן: שאני לא אקדם את הנושא הזה?
<דנה נויפלד: אני לא ממליצה בעניין הזה - - -
אבישי ברוורמן: אז את רומזת לי.
<דנה נויפלד: לא רמזתי שום דבר, אדוני.
<דנה נויפלד: הסברתי לך מה המצב הקיים.
<דנה נויפלד: אפשר לדון בכל מקרה בשאלה האם ראוי לתקן את החוק ולהעביר את ההחלטה בעניין הזה בשביל לשקול את כל השיקולים כדי שהשר יוכל לשקול את כל השיקולים כמו שהוא שוקל בכל יתר הרישיונות.
<דנה נויפלד: זאת עמדה לגיטימית ועמדה אפשרית ואף יותר מלגיטימית וותר מאפשרית.
<דנה נויפלד: השאלה שאתי הצביעה עליה היא לא לגופם של דברים, אתה שואל אותי לגופם של דברים.
<דנה נויפלד: אתי הצביעה על השאלה: מתי לעשות את התיקון?
<דנה נויפלד: זה הכול.
<דנה נויפלד: זאת שאלה אחרת.
אבישי ברוורמן: אתי, למרות הלחץ, אני חושב שהקריטריון הזה הוא הגיוני, אז אולי בכל זאת אני אאמץ אותו?
<אתי בנדלר: האמת, זה רעיון מצוין, כי יש לי עוד כמה הצעות לתיקונים בחוק התקשורת – אם לאדוני יש סבלנות, אני רוצה להציע לו.
אבישי ברוורמן: יש לי סבלנות עד 20:30.
<אתי בנדלר: אני גם משוכנעת שלשר התקשורת יש עוד כמה הצעות לתיקונים בחוק התקשורת.
<אתי בנדלר: יש פלטפורמה מצוינת – בוא נלך עליה במכלול התיקונים הנדרשים.
<אתי בנדלר: למה לא?
אבישי ברוורמן: יש לנו שתי אלטרנטיבות - - -
<מיכל פליישר: אני רוצה להתייחס לנושא המשפטי.
אבישי ברוורמן: עזבי, עזבי.
<מיכל פליישר: עורכת הדין בנדלר לא הייתה.
<מיכל פליישר: אנחנו חושבים קשורים - - -
אבישי ברוורמן: סליחה, לא נתתי לך רשות דיבור.
<מיכל פליישר: אז אני אמתין.
אבישי ברוורמן: יש לי שתי אפשרויות: אפשרות אחת, לקחת את הכוונה הזאת ולקבל את התקנות.
אבישי ברוורמן: אומרת עורכת הדין בנדלר שיש לה עוד כל מיני רעיונות במסגרת הסימטריות והשוויון.
אבישי ברוורמן: אז למה שאנחנו לא נעשה את זה, היא אומרת, בעוד חודשיים?
אבישי ברוורמן: נשב יחד אחרי הקיץ החם, נשב באוקטובר ונגמור את כולם יחד.
אבישי ברוורמן: מה את ממליצה לי?
אבישי ברוורמן: לפיך אני אעשה.
<אתי בנדלר: אדוני מטיל נטל כבד מדי על כתפיי.
<אתי בנדלר: אני מציעה להתקדם בהוראות שיש בחוק הזה.
<אתי בנדלר: הוועדה רוצה לאשר אותם, יש עוד די הרבה הוראות שצריך לסיים – אם נתחיל כל פעם עם נושאים חדשים - - -
אבישי ברוורמן: נראה איך שנתקדם ולקראת הסוף נחזור לנושא הזה.
<אתי בנדלר: ככל שנספיק.
רוברט אילטוב: אני יכול להגיש - - -
אבישי ברוורמן: אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.
<אתי בנדלר: חבר הכנסת אילטוב, ברגע שאתה תגיש, הוועדה תשוב ותדון בעניין הזה, תצביע על זה ואם היא לא תקבל את זה – זה יהיה הסתייגות אם היא לא תקבל.
<אתי בנדלר: זאת אומרת שזה לא ייכלל כהסתייגות בלי שהוועדה דנה בהצעה קונקרטית.
<דנה נויפלד: אני רוצה להבהיר משהו, אתי ואיתי, שנאמר קודם ואנחנו צריכים להבהיר את זה בנוסח, כי כשיצביעו, יצביעו גם על זה.
<דנה נויפלד: חודדה פה הנקודה על עניין איסור התניית שירות בשירות.
<דנה נויפלד: יש שני סוגי התניות אסורות: אחת, התניה כלפי גורמים מופצים על גבי התשתית.
<דנה נויפלד: זאת אומרת שאסור לכרוך שירות אחד שהמפעיל נותן ביחד עם שירות אחר שהוא נותן לגורמים המופצים וגם לציבור.
<דנה נויפלד: יש פה שני היבטים של אי התניית שירות בשירות: לציבור מצד אחד ולגורמים המופצים מן הצד השני.
<דנה נויפלד: נבהיר את זה בנוסח?
<דנה נויפלד: מקובל עליך?
<דנה נויפלד: תודה לדודו על החידוד.
אבישי ברוורמן: כן, בסדר גמור.
<דנה נויפלד: ההבהרה מתקבלת.
<דנה נויפלד: אז ההצבעה ביחד עם ההבהרה.
<דנה נויפלד: החלק השני שהוספנו הוא לעניין - - -
אבישי ברוורמן: חברת הכנסת רוזין מאבדת את ההקשבה.
מיכל רוזין: אמרתי שאיבדנו את הקהל.
מיכל רוזין: אתם מדברים ביניכם והקהל מדבר לעצמו.
אבישי ברוורמן: מי זה הקהל?
<דנה נויפלד: רוב הזמן זה ככה.
אבישי ברוורמן: חברה, יש פה רחש-בחש.
אבישי ברוורמן: אסף אמיר, אנחנו עוד מעד נגיע לתוכן ולישראליות.
חנא סוייד: אולי תעשה את זה ברוורס.
אבישי ברוורמן: דנה, אם את לא תתקדמי, לא תהיה הצבעה היום.
<דנה נויפלד: אני מתנה שירות בשירות: אני אסביר וגם נצביע.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני שומע שמתחיל להיות פה רעש.
אבישי ברוורמן: אולי אנשים לא רוצים שאני אגמור להצביע?
אבישי ברוורמן: אולי יש סיבה לכך?
אבישי ברוורמן: דנה, תזוזי, ומי שמדבר לא ברשות דיבור – במקום שאני אוציא אותו, שייצא לבד.
אבישי ברוורמן: יש מרחב מאוד יפה בכנסת ואפשר לשוחח.
<דנה נויפלד: הפסקה שנייה שהוספנו, שנוגעת לבעלויות צולבות, נמצאת כבר עכשיו בחקיקה.
<דנה נויפלד: היא מבהירה שלא יכול שימונה כגורם מפעיל מי שהוא כבר היום בעל רישיון לשידורי כבלים.
<דנה נויפלד: היום – זה ערב היום הקובע.
<דנה נויפלד: הכוונה היא: מי שמתקיימים בו היום.
<דנה נויפלד: היום הוא גורם בעל רישיון לשידורי כבלים ושידורי לוויין ומי שהוא גורם שמופץ על גבי המערך – אותם גורמים אינם יכולים להיות הגורם המפעיל.
<אתי בנדלר: אני מציעה הערות לסעיף קטן (א) המוצע כאן, אולי יש גם לגורמים.
<אתי בנדלר: יש לאיתי הערות.
<אתי בנדלר: כדי שהוועדה תוכל להצביע על סעיף קטן (א).
<דנה נויפלד: מה עם פסקה (1)?
<אתי בנדלר: תעיר את הערותיך לסעיף קטן (א) המוצע.
<איתי עצמון: אני מבין שיש כאן איזשהו שינוי המודל לעומת המודל שהוצע קודם לכן בהצעת החוק: למעשה, יהיה מינוי ולאחר מכן מתן - - -
<דנה נויפלד: הגורם שעולה יקבל היתר הפעלה.
<איתי עצמון: למעשה, מבקשים ליצור כאן משטר חדש של רישוי?
<דנה נויפלד: רישוי זה רישוי.
נחמן שי: ומי נותן אותו?
נחמן שי: השר?
נחמן שי: מצוין.
<דנה נויפלד: למה לא? זה ברזלים.
נחמן שי: - - - במיטבה – השר מחלק זיכיונות - - -
<דנה נויפלד: אבל זה לא מה שהוא מחלק.
<דנה נויפלד: אנטנות, אדוני חבר הכנסת שי, הוא נותן אנטנות.
נחמן שי: - - - אתם תתחרטו על זה, אבל זה רק ייקח כמה שנים ויתחלפו כמה אנשים והכול יחזור למקומו.
נחמן שי: זה יהיה הליך ציבורי ולא הליך ממשלתי.
<איתי עצמון: ביחס להסדר המוצע, להבנתי יש בו כמה חוסרים - - -
גלעד ארדן: אם חבר הכנסת שי מעדיף הוא לתת את הרישיונות – אני מוכן שייכתב גם השם שלו והוא ייתן.
נחמן שי: נתתי מספיק רישיונות.
גלעד ארדן: אפשר לשנות את המודל וגם חברי כנסת יתנו את רישיון המפעיל.
נחמן שי: השר, צריך להיות הליך ציבורי.
<דנה נויפלד: למה, אדוני?
<דנה נויפלד: אנחנו מדברים על היתר להפעיל את מערך השידור.
גלעד ארדן: איזה הליך ציבורי?
גלעד ארדן: אתה רוצה לשלוט במכרז?
גלעד ארדן: למה אתה מתנפל על היועצת המשפטית.
נחמן שי: לא מתנפל עליה.
מיכל רוזין: היא לא נראית מבוהלת.
גלעד ארדן: אני לא מבין על מה הכעס.
גלעד ארדן: זה בדיוק הליך כמו כל הליך מכרזי של הממשלה, אין שום הבדל.
גלעד ארדן: שר לא נותן על פי שיקול דעתו – הוא צריך לקיים הליך מכרזי.
נחמן שי: במתן זיכיונות שידור יש - - -
גלעד ארדן: אבל זה לא זיכיונות שידור.
נחמן שי: בסוף זה יהיה זיכיונות שידור.
גלעד ארדן: לא בסוף ולא בהתחלה.
<דנה נויפלד: אני אסביר, חבר הכנסת שי, כי פספסת את הדיונים הקודמים.
<דנה נויפלד: אנחנו מדברים על מערך ההפצה, כלומר על המערך של מתקני השידור.
<דנה נויפלד: הכוונה בגורם המפעיל היא לזה.
<דנה נויפלד: ביחס לשידורים שעוברים על גבי התשתית – זה תשתית, צינורות.
<דנה נויפלד: לגבי מה שעובר על גבי הצינורות, לגבי מי שמשדר – יש הסדרה אחרת והרישיונות ניתנים כמו שניתנים רישיונות לשידור על-ידי המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין ולא השר.
<איתי עצמון: אני אמשיך עם ההערות.
<איתי עצמון: הערה ראשונה לגבי תוקף היתר ההפעלה האם יש בכוונת
<איתי עצמון: כם לקבוע תוקף למתן היתר או שההיתר יינתן לתקופה בלתי קצובה?
<דנה נויפלד: זה תלוי בזכות שתועבר והיא תהיה רלוונטית ככל שייבחר המודל, כמו ששאלה היועצת המשפטית של הרשות השנייה, בחוק לא קבענו את המודל של מה מועבר, האם מועברת ההפעלה או הבעלות.
<דנה נויפלד: כאשר ייבחר המודל הזה, גם ביחס אליו ייקבע אם יש צורך בתוקף או לא.
<דנה נויפלד: ככל שיהיה צורך – אנחנו נקבע את זה, כמובן בהיתר.
<איתי עצמון: אמרתם שאתם לא רוצים לקבוע את זה - - -
<דנה נויפלד: יכול להיות שמה שיועבר זה הזכות להיות הגורם המפעיל בלי הבעלות ויכול שתועבר הבעלות עצמה.
חנא סוייד: איך מעבירים את הבעלות?
חנא סוייד: לפי כל מה שסופר עד עכשיו אני לא מבין איך מעבירים?
חנא סוייד: בעלות על מה?
<דנה נויפלד: ככל שהבעלות עוברת, כמו כל נכס, זה יהיה בהליך בחירה שוויוני כמו שהבעלות עוברת בכל נכס של המדינה.
חנא סוייד: זה נושא חדש.
<דנה נויפלד: זה לא נושא חדש.
<דנה נויפלד: זה נדון כבר לפני שתי ישיבות.
איציק שמולי: אני חושב שמה שאמר קודם השר זה הגיוני.
איציק שמולי: אם מדברים פה על מתן בעלות על התשתית , זה כבר לא בהליך הרגיל של המכרזים הממשלתיים.
<דנה נויפלד: אז איך מעניקים בעלות בנכס ממשלתי שלא על-ידי מכרז?
איציק שמולי: אני לא טען כמובן נגד המכרז.
איציק שמולי: אני אומר שאני לא חושב שהאינסטנציה שאמורה לאשר דבר כזה זה שר.
<דנה נויפלד: אז מי?
איציק שמולי: אולי ועדה או לפחות באישור ועדה.
<דנה נויפלד: בוא נעשה סדר.
<דנה נויפלד: יש פה שתי החלטות שונות - - -
גלעד ארדן: אני לא מבין למה אתם קוראים לזה העברת בעלות וכל מיני מילים משפטיות מסובכות - - -
חנא סוייד: נכון, זה היבט חדש שעכשיו - - -
גלעד ארדן: לא, זה לא היבט חדש בכלל.
גלעד ארדן: חבר הכנסת סוייד, היבט חדש זה נושא שלא היה כלול בחוק שאושר בממשלה.
גלעד ארדן: זה כלול בחוק שאושר בממשלה וזה מה שעבר בכנסת.
אבישי ברוורמן: מבחינה יורידית.
גלעד ארדן: אין פה שום דבר חדש.
גלעד ארדן: אמרנו ואני אסביר את זה עוד פעם:
גלעד ארדן: אנחנו רוצים שאותו מערך שהמדינה הקימה בכספי הציבור והשקיעה בו כ-100 מיליון שקלים, מערך ההפצה של עידן פלוס, שבגלל מגבלות ששמנו בעבר על עצמנו כדי שאפשר יהיה להגדיל את כמות הערוצים שיש לעליו, הוא לא התרומם מעבר לששת הערוצים והוא לא מהווה עדיין אלטרנטיבה כל שהיא לכבלים וללוויין.
גלעד ארדן: היום אנחנו אומרים לכנסת שאנחנו רוצים שהמערך הזה יהווה אלטרנטיבה לכבלים וללוויין.
גלעד ארדן: כדי שהוא יהווה אלטרנטיבה, קודם כל צריכים להיות עליו יותר ערוצים – זה מבחינת התוכן.
גלעד ארדן: מבחינת התשתית, כיוון שזה נכס של המדינה, הרשות השנייה היא זאת שהקימה את זה.
גלעד ארדן: רצינו להקים את זה מהר-מהר, זה היה בלי מכרז, דומני, כי זה גוף של המדינה.
גלעד ארדן: היא הקימה את זה ועוסקת בניהול של זה ובהפצה.
גלעד ארדן: יש תלונות על איכות השידורים – אני לא יודע אם הן נכונות או לא נכונות, זה לא רלוונטי.
גלעד ארדן: המטרה היום של משרד התקשורת היא לחזק את מערך עידן פלוס, גם את האיכות של התשתית שלו והקליטה של השידורים ומתן שירות בעת תקלה וגם את כמות הערוצים.
גלעד ארדן: כמות הערוצים זה בסעיפים אחרים, איך ממכרזים אותם ואיך בוחרים ודרישה לתוכן ישראלי – עוד לא הגענו לזה.
גלעד ארדן: כרגע אנחנו מדברים על התשתית עצמה: איך לתת את הכלים למשרד התקשורת כדי לגרום לכך שהגורם המפעיל את המערך הזה יהיה הגורם היעיל ביותר שיביא לתוצאה איכותית ביותר לתשתית.
גלעד ארדן: האם זה נכון להשאיר את זה בידי הרשות השנייה?
גלעד ארדן: האם נכון להוציא את זה למכרז?
גלעד ארדן: מי יכול להתמודד במכרז כזה?
גלעד ארדן: האם גם סלקום ואורנג' אם הם יהיו בעלי חלק מערוצי התוכן וגם יפעילו את התשתית כמו כהוט ויס הן גם העלות התשתית וגם יש להן חלק מערוצי התוכן, אז כמובן יש להן עניין רב מאוד שהאיכות והישורת יהיו ברמה הגבוהה ביותר.
גלעד ארדן: אלו השאלות שאנחנו מנסים לקבוע בהן עמדה כרגע.
איציק שמולי: ברשותך, אדוני השר, אני רק אבהיר מה שניסינו להגיד.
איציק שמולי: עד עכשיו, הנחת העבודה, לפחות כפי שאני הבנתי, הייתה שכשאומרים הגורם המפעיל מתכוונים לגורם שמפעיל באמת את התשתית, אבל התשתית עצמה נשאת בבעלות המדינה.
איציק שמולי: עכשיו כל מה שאנחנו אומרים הוא שעולה פה אפשרות נוספת: שהתשתית לא בבעלות המדינה וכל מה שנטען קודם – מה לא?
<דנה נויפלד: אני אומרת לא כי זה הוצג במפורש מתחילתו של הדיון שזאת הכוונה.
איציק שמולי: אני לוקח את האחריות עלי שלא הבנתי.
איציק שמולי: אני אומר זה עניין שהוא מרחיק לכת.
גלעד ארדן: אז תסבירי ואולי גם אני אבין.
מיכל רוזין: היא הפריעה לך.
מיכל רוזין: אולי תסיים להסביר, חבר הכנסת שמולי.
איציק שמולי: עד עכשיו, הנחת המוצא שאני הבנתי – ולא הבנתי נכון, לפי דבריה של דנה – הייתה שיוצאים כמובן להליך מכרזי כמו שצריך לגורם המפעיל, שיינתן לו בסופו של דבר היתר להפעיל את התשתית, להיות אחראי על האנטנות - - -
נחמן שי: התשתית של המדינה.
איציק שמולי: בין השאר, אחת האפשרויות שהוקראה כאן היא שלא יהיה גורם מפעיל והתשתית תישאר בבעלות המדינה, אלא שהתשתית עצמה תעבור לידי הגורם הפרטי.
איציק שמולי: אני חושב שמקרה כזה הוא מרחיק - - -
נחמן שי: לא, זה לא יכול להיות.
איציק שמולי: למה זה לא יכול להיות?
נחמן שי: - - - לתת מתנה למישהו - - -
<דנה נויפלד: לא נותנים מתנה לאף אחד.
<דנה נויפלד: נזכיר מאיפה התחלנו: התחלנו מזה שהמערך, כמו שהוא היום, הוא מערך שאפשר לעבות אותו ולהפעיל אותו ביתר יעילות, שיש קושי עם המצב כמו שהוא כיום, הרשות השנייה עושה עבודה מצוינת אבל אפשר לעשות את זה עוד יותר טוב.
<דנה נויפלד: הדרך לעשות את זה עוד יותר טוב היא גם על-ידי העברה לגורם פרטי כדי שהציבור כולו ייהנה ממנו.
<דנה נויפלד: הכוונה היא לשפר את מה שקיים שהוא טוב, לשפר אותו עוד יותר.
<דנה נויפלד: זאת הייתה הכוונה מלכתחילה וזה הוצג במצגת מהיום הראשון זאת הכוונה ולכן אין פה נושא שלא הוצג.
<דנה נויפלד: אם צריך, נסביר את זה שוב: המודל עוד לא נבחר, המודל ייבחן.
<דנה נויפלד: כבר דובר בזה בפעם הקודמת, בתיקון החוק הקודם שהממשלה הביאה, שיש כוונה להעביר את זה לגורם אחר שיכול להיות שלא יהיה הרשות השנייה, על מנת לשפר את איכות השידורים אות איכות ההפצה.
<דנה נויפלד: כל מה שהוספנו עכשיו זה את היכולת להעביר את זה לגורם פרטי כדי שאפשר יהיה לנצל את המשאב הזה ביתר יעילות.
<דנה נויפלד: זאת הייתה הכוונה.
איציק שמולי: איך יבוא לידי ביטוי העניין הזה שהמדינה כבר השקיעה בתשתית 100 מיליון שקל?
גלעד ארדן: למה אתם לא אומרים "למכור את זה"?
גלעד ארדן: למה אתם אומרים "להעביר" את זה?
גלעד ארדן: לא מצליח להבין גם אני.
גלעד ארדן: השפה מעוררת שאלות.
גלעד ארדן: למה "להעביר"?
<דנה נויפלד: למכור, אדוני, למכור.
<דנה נויפלד: להוציא מכרז ולמכור.
גלעד ארדן: - - - לגורם שמשלם הכי הרבה, הגורם שקונה את זה.
נחמן שי: אז זאת הפרטה?
נחמן שי: מפריטים?
נחמן שי: מוכרים מערכת ממשלתית.
<שי באב"ד: להמשיך את דבריה של דנה.
<שי באב"ד: אני חושב שהרעיון הוא נכון.
<שי באב"ד: לא הייתי אומר שגורם פרטי בהכרח יעשה את זה יותר טוב, אבל צריך לתת את האלטרנטיבה שבה אם יש גורם שעושה את זה גם מצד הפצה שתהיה עם פחות תקלות וגם, בעיקר – אני חושב שזאת הנקודה המרכזית – בעלות יותר נמוכה, אז שווה לבחון את זה, בין אם זה יעשה על-ידי גורם שהוא המדינה, תאגיד סטטוטורי או גורם פרטי מפעיל.
<שי באב"ד: כרגע קטונתי מלהגיד אם אנחנו עושים את זה הכי טוב או גורם פרטי יעשה את זה יותר טוב.
<שי באב"ד: צריך לאפשר את האלטרנטיבה הזאת, בוודאי.
<דנה נויפלד: נכון, זאת הכוונה.
<שי באב"ד: אני רוצה לתת את הדעת על מה שעלה פה היום: עד הדיון היום דיברנו על זה שההעברה נעשית כולה, גם הבעלות וגם ההפעלה.
<שי באב"ד: זאת אומרת אם אנחנו מופרטים – הכול עובר.
<שי באב"ד: כרגע אנחנו מפרידים את הבעלות ואת ההפעלה.
<שי באב"ד: אני רוצה לשאול, קודם כל, מה הרציונל של זה?
<שי באב"ד: ושנית, אני חושב שיש פה משהו שיכול לסבך כי אנחנו לוקחים את המערך: יש גורם שמעלה את הערוצים, יש גורם שיכול להיות הבעלים ויש גורם שיכול לקבל את היתר ההפעלה.
<שי באב"ד: האם אנחנו לא מכניסים פה יותר מדי גורמים כדי להיות, כמו שאמר השר קודם, המטרה היא לעשות את עידן פלוס כמה שיותר יעיל עם כמה שיותר ערוצים בעלות כמה שיותר נמוכה ובאיכות הכי טובה עובר צופה.
<שי באב"ד: למה עושים את ההפרדה הזאת.
<שי באב"ד: צריך גם לתת את הדעת, מה קורה במצב בו יש בעלים ולמישהו אחר יש את היתר ההפעלה לגבי כל החובות והתשלומים שיכולים לחול על אותם בעלים.
<שי באב"ד: נניח שזה נשאר בבעלות המדינה ומישהו אחר מפעיל.
<שי באב"ד: מה עושים במצב הזה?
<יעל מבורך: כל הסוגיות שאתה מעלה עכשיו נמצאות בהצעת החוק שאנחנו דנים בה כבר שבוע בוועדת הכלכלה והיא מונחת פרק זמן יחסית ארוך על שולחן הוועדה.
<אתי בנדלר: ועדת הכנסת מחכה לנו.
איציק שמולי: תסיימי את המשפט ואז אני אעצור את הישיבה.
גלעד ארדן: תסבירי באמת את המודל אחת ולתמיד כדי שנוכל להתווכח בהפסקה.
<יעל מבורך: יש שתי אופציות: או שהבעלות תישאר בידי המדינה ורק ההפעלה תעבור לגורם פרטי.
<יעל מבורך: בשביל זה צריך את ההיתר, לעשות לו כל מיני הגבלות, צריך לפקח עליו שהוא לא עושה - - -
<הילה שמיר: המודל הזה לא היה עד עכשיו - - -
<יעל מבורך: ההיתר היה - - -
<דנה נויפלד: כל העניין זה ההיתר – זאת התוספת.
איציק שמולי: תנו ליעל לסיים.
איציק שמולי: את ברשות דיבור.
<יעל מבורך: אפשרות שנייה היא למכור, כמו שאומר השר, את הבעלות לגורם פרטי ולקבל בחזרה את כספי הציבור שמימנו את המערך הזה לקופת המדינה לשימושים כלליים כדי להביא למודל יותר יעיל.
<יעל מבורך: במידה ותהיה סבורה הממשלה שגורם פרטי יעשה את זה בצורה טובה יותר, יהיה לו אינטרס להשקיע בתשתית ולשפר אותה, דמי ההפצה יהיו נמוכים יותר וכל הגופים המופצים ייהנו מזה.
<יעל מבורך: אלו שיקולים שהממשלה תצטרך לשקול.
<יעל מבורך: זה המודל שאנחנו רואים ברוב מדינות העולם – ההפעלה היא פרטית.
<יעל מבורך: לכן אנחנו מבקשים את האופציה הזאת.
איציק שמולי: אנחנו יוצאים להפסקה של 10 דקות בגלל הדיון בוועדת הכנסת שצריכים להיות בו גם היועצת המשפטית וגם היושב-ראש - -
<דנה נויפלד: וגם אתה.
איציק שמולי: וגם אני.
איציק שמולי: בעוד 10 דקות או רבע שעה נחזור לכאן.
בשעה 18: <(היו"ר רונן הופמן)>
רונן הופמן: אנחנו ממשיכים, ברשותכם או שלא ברשותכם.
רונן הופמן: אנחנו חוזרים להסבר.
<עידית חנוכה: לשבת בבקשה.
חנא סוייד: באיזה נושא אנחנו מתכנסים?
רונן הופמן: אנחנו חוזרים בדיוק לנקודה בה הפסקנו: להסבר של גברת יעל מבורך בנושא התקשורת.
<יעל מבורך: הפסקנו בהסבר לגבי התיקון שמציע שתי אפשרויות - - -
רונן הופמן: רבותי היוצרים, אנחנו ממשיכים.
<יעל מבורך: המצב של החוק לפני התיקון שמונח לפניכם אומר שמי שיפעיל את המערך והבעלות זה הרשות השנייה והחוק קבע שצריך להעביר את ההפעלה לגורם אחר וגם את הבעלות.
<יעל מבורך: החוק מנה למי אפשר לעשות את זה: הוא התיר כל חברה ממשלתית או תאגיד סטטוטורי.
<יעל מבורך: זה המצב החוקי הקיים היום.
<יעל מבורך: התיקון שמונח בפניכם אומר שניתן יהיה להעביר את ההפעלה או הבעלות גם לגורם פרטי, עם כל מנגנוני הפיקוח עליו, עם כל ההגבלות עליו כך שלא יעשה שימוש לרעה במשאב, שיהיה ניטרלי ועוד כל מיני הגבלות.
רונן הופמן: איפה מצוינים מנגנוני הפיקוח הללו?
<יעל מבורך: עברנו עליהם בוועדה מספר פעמים.
<יעל מבורך: דיברנו על זה.
<אתי בנדלר: לעורך דין איתי עצמון היו עוד כמה הערות לגבי היתר ההפעלה.
<איתי עצמון: האם ראוי לקבוע הוראות לעניין העברת היתר ההפעלה, הגבלות על העברת היתר ההפעלה והגבלות על העברת שליטה בתאגיד שיהיה בעל היתר הפעלה, האם ראוי לעגן את זה כהוראות בחוק?
<דנה נויפלד: אפשר גם לקבוע את זה בחוק.
<דנה נויפלד: זאת הסמכה לכוון לאיזה סוגים של נושאים נוספים ההיתר יכול להתייחס.
<דנה נויפלד: כתבנו בין היתר, אז כך - - -
<איתי עצמון: יש כל מיני דרכים: ניתן לקבוע את זה כהסמכה בסעיף ההסמכה לשר לקבוע את זה בתקנות, אפשר בסעיף - - -
<דנה נויפלד: לא בתקנות.
<איתי עצמון: אני חושב שראוי לעשות את זה בחקיקה ראשית כסעיף נפרד, הגבלות על העברת היתר ההפעלה - - -
גלעד ארדן: ההפעלה או הבעלות?
<דנה נויפלד: אתה מדבר רק על ההיתר, רק על המסמך המלווה.
גלעד ארדן: אולי תסבירו מה ההבדל, מה זה המסמך המלווה?
<דנה נויפלד: מי שיהיה גורם מפעיל יקבל היתר.
<דנה נויפלד: היתר זה כמו סוג של רישיון, סוג של רישוי, שייקבע באילו תנאים הוא יכול לפעול.
<דנה נויפלד: קבענו סעיף הסמכה רחב שאומר שהשר רשאי לקבוע היתר ולקבוע בו תנאים.
<דנה נויפלד: איתי מעלה נושאים נוספים שהוא רוצה כבר לקבוע בחקיקה ראשית שהשר יהיה רשאי לקבוע לעניינם הוראות.
<איתי עצמון: או לקבוע את זה ממש כסעיף מהותי בחוק או לקבוע את זה בסעיף המסמיך – זה להכרעת הוועדה.
<מיכל רפאלי כדורי: למה גורם שמשדר במדינת ישראל צריך לקרוא לו בעל היתר ולא בעל רישיון?
<מיכל רפאלי כדורי: צריך להיות בעל רישיון.
<דוד קובסיניאנו: מפעיל - - -
<דנה נויפלד: קודם כל, לא גורם משדר - - -
גלעד ארדן: הוא ענה לה.
<אתי בנדלר: אז את מציעה שתהיה הסמכה מפורש להתייחס בהיתר הפעלה גם לנושאים שאיתי - - -
<דנה נויפלד: אני לא מציעה, אבל איתי הציע ואני לא רואה שום מניעה לא להכניס את זה.
<אתי בנדלר: זה מקובל פשוט בחקיקה.
<איתי עצמון: אפשר לקבוע גם כסעיף מהותי שהיתר ההפעלה לא ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול אלא אם כן השר נתן לכך אישור.
<דנה נויפלד: יש לנו סעיפים כאלה בחקיקה, בחוק התקשורת, זה מקובל.
<איתי עצמון: וסעיף נוסף, שהעברת השליטה בתאגיד שהוא בעל היתר ההפעלה, טעונה אישור מראש ובכתב מאת השר, ואז סעיפים קצרים שהעברת השליטה בתאגיד שיקבל את היתר ההפעלה טעונה אישור מראש ובכתב מהשר.
<דנה נויפלד: מקובל בחקיקה.
גלעד ארדן: אם אני נותן היתר הפעלה ואותו גורם רוצה להעביר את זה למישהו אחר בדרך כל שהיא כמו לשעבד, הוא צריך אישור מראש ובכתב של משרד התקשורת.
<איתי עצמון: של השר.
רונן הופמן: גבירותי ורבותי, יש הערות נוספות לגבי הסעיף הזה?
רונן הופמן: אנחנו ממשיכים בקריאה, אם אפשר.
גלעד ארדן: דנה, תמשיכו בקריאה.
<אתי בנדלר: תשאיר את זה בהיתר.
<אתי בנדלר: אדוני, אני חושבת שכדאי להצביע על פסקה (1) ובפסקה (2) על סעיף קטן (א).
רונן הופמן: היושב-ראש ביקש שנערוך את ההצבעה אחר כך.
רונן הופמן: אז בואו נמשיך, בבקשה.
<דנה נויפלד: מקריאים את התיקון הבא.
<חגית ברוק: התיקון הבא בפסקה (3) שמתייחסת לתיקונים בסעיף 3 לחוק: "(ב) בסעיף קטן (ב), במקום "יהיו" יבוא "יכול שיהיו".
<איתי עצמון: תוכלי להסביר את המשמעות של התיקון?
<דנה נויפלד: התיקון הזה מבהיר את מה שיעל הסבירה קודם, שתחנות המערך – כמו שאמר השר – אני אומרת את זה במילים מפורשות: אפשר למכור אותן ואפשר להעביר את הזכות להפעיל.
<דנה נויפלד: זאת אומרת, אנחנו לא קובעים כרגע מה המודל של ההפעלה העתידית.
<דנה נויפלד: יכול להיות שמכרו את המערך עצמו ויכול להיות שיעבירו רק את האפשרות להפעיל אותו לידי גורם פרטי – זכות ההפעלה לעומת המכירה.
רונן הופמן: זכת ההפעלה, כלומר את המכירה?