GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: היא לא מובלעת, היא נאמרת במפורש.
<עמית לנג: חבר הכנסת שמולי, יוקר המחיה מורכב מהרבה מאוד גורמים.
<עמית לנג: אי אפשר לשים אצבע על גורם אחד שגורם ליוקר המחיה.
<עמית לנג: במסגרת עבודת ועדת טרכטנברג ובמסגרת דברים שאנחנו יודעים לא מעט שנים, גם פה יש מקור שאם הוא לא יטופל הוא ייקר.
איציק שמולי: בכמה?
<עמית לנג: אני לא יודע להגיד לך בכמה.
<עמית לנג: קשה מאוד לאמוד את הדברים האלה.
רן כהן: עמית, אני יכול להגיד בכמה.
רן כהן: כל עלות מכון התקנים במחירון הוא פחות מ-4 פרומיל.
<עמית לנג: זאת לא הדרך למדוד את זה, בטח לא דרך המחיר, אלא דרך הזמן, דרך מספר המוצרים שמגיעים ומייצרים תחרות אם לא נותנים למוצרים להגיע בגלל תקינה ייחודית שלא קיימת בעולם.
<עמית לנג: יש לא מעט גורמים פה מאחורי הקלעים שמייצרים את יוקר המחיה.
<עמית לנג: זה לא הגורם היחיד.
אבישי ברוורמן: ברור שאתה לא יכול לכמת דבר כזה.
אבישי ברוורמן: ההרגשה שלי כי הסתכלתי וראיתי את החומר היא שנושא הזה די שולי.
אבישי ברוורמן: זה חשוב מבחינה של בירוקרטיה.
אבישי ברוורמן: גם אם לא מורידים מחירים פוגעים בדברים מסוימים.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לייעל, אפילו אם ההשפעה על המחירים לא תהיה כל כך משמעותית.
אבישי ברוורמן: אני בטוח, יוני, שאין לך איזה מחקר אקונומטרי עם בעיית זיהוי שאומר שזה יוריד את המחירים ב-2%,3%.
<יונתן רגב: אני מסכים מאוד.
<יונתן רגב: לבוא ולהגיד שכל יוקר המחיה הוא בגלל זה זה לא.
<יונתן רגב: כמו שעמית אמר, לבדוק את זה רק לפי עלויות המכון זאת בדיקה שברור שהיא לא נכונה.
<יונתן רגב: יש את כל העניין של מוצרים ויבואנים שלא מייבאים ובגלל זה התחרות קטנה.
<יונתן רגב: דיברתם על השר העתידי.
<יונתן רגב: יש כרגע הנהלה מעולה למכון.
<יונתן רגב: יכולה להיות הנהלה שפתאום ה-100% שהם כמעט מגיעים בתקינה בינלאומית יחזור להיות 30%.
אבישי ברוורמן: בדרך כלל יש קורלציה בין השר להנהלה.
אבישי ברוורמן: בדרך כלל השר ינהל את ההנהלה.
אבישי ברוורמן: אם השר הוא כזה גרוע, אז גם ההנהלה תהיה גרועה.
אבישי ברוורמן: הסמכות היום היא קצת - - -
<יונתן רגב: אמרנו שהחוק הוא לא לכרגע.
<יונתן רגב: החוק הוא מדיניות.
<יונתן רגב: נכון שהם עושים עכשיו עבודה טובה באימוץ תקינה בינלאומית, אבל - - -
אבישי ברוורמן: ברור שלא לכרגע.
אבישי ברוורמן: אני מדבר רק על העתיד.
אבישי ברוורמן: אני חושב שבהווה אנחנו במצב טוב.
מיכל רוזין: מעולה, מדהים.
אבישי ברוורמן: הוא לא מעולה.
אבישי ברוורמן: אמרתי שיש שיפור אדיר במכון.
אבישי ברוורמן: גם עמית יודע את זה, נכון?
<עמית לנג: כן.
<עמית לנג: אדוני היושב-ראש, הרפורמה היא לא נגד המכון.
<עמית לנג: המכון הוא גוף ביצוע.
<עמית לנג: הוא מתייעל ועושה את עבודתו נהדר.
<עמית לנג: הרפורמה היא יותר ברגולציה של נושא התקינה.
<עמית לנג: צריך לזכור שלא מדובר ברפורמה במכון, מדובר ברפורמה ברגולציה של התקינה.
אבישי ברוורמן: לשאלה הראשונה של חבר הכנסת שמולי.
אבישי ברוורמן: קשה להעריך.
אבישי ברוורמן: אני אטיל על כלכלן שיעשה הערכה לגבי המשמעות של הורדת המחירים.
אבישי ברוורמן: אני לא חושב שהיא כל כך משמעותית.
אבישי ברוורמן: זה לא הנושא בכלל.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לשפר את הבירוקרטיה.
אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים לשפר את התחרות ואת ההתייעלות כדי להיות חברה מתוקנת.
אבישי ברוורמן: לא הייתי מתחיל להתווכח על הנושא הזה.
איציק שמולי: הייתי רוצה תשובה לנקודת הייחוס.
איציק שמולי: אם הבנתי אותך נכון לגבי המנגנון, אז עלה פה העניין של ההצהרה.
איציק שמולי: האם נבדקה היכולת של מי שמצהיר, מגיש תצהירים כאלה לבדוק אם הוא עומד בסטנדרט הבינלאומי?
איציק שמולי: לתפישתי, אדוני היושב-ראש, זה בכלל לא צריך להיות בחוק ההסדרים העניין הספציפי הזה.
מיכל בירן: זה העניין המרכזי.
אבישי ברוורמן: אני מתנגד לחוק ההסדרים.
אבישי ברוורמן: אני מתנגד לחקיקה ההיסטרית והרובנית שקורת בכנסת.
אבישי ברוורמן: אני חושב שצריך להגביל את החקיקה ולהוריד את חוק ההסדרים, אבל אני חי במשטר הנוכחי.
אבישי ברוורמן: כשאתה, איציק, ואני נהיה בשלטון ונוביל מדינה מתוקנת - - -
איציק שמולי: יום אחד.
אבישי ברוורמן: כרגע אנחנו פועלים במגבלות ואנחנו בחוק ההסדרים.
איציק שמולי: יש לנו סמכות להפריד את זה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נדבר על זה כשנגיע לסעיפים.
<עמית לנג: נקודת הייחוס היא הפרקטיקה הנוהגת ב-OECD בעיקר.
<עמית לנג: אנחנו בקבוצת עבודה משותפת עם ה-OECD בנושא תקינה.
<עמית לנג: אלו פרקטיקות שנוהגות בארצות הברית ובקנדה.
<עמית לנג: אין נקודת ייחוס אחת, יש הסתכלות הרבה יותר רחבה לגבי מה נהוג וניסיון לאמץ את הדבר השכיח או הנכון ביותר.
<יורם יוסף נדלר: בארצות הברית אין הצהרות.
<עמית לנג: אני לא מדבר על ההצהרות.
<עמית לנג: כמו שציינתי גם בתחילת דבריי, מדובר בעיקר על אירופה, בעיקר על הפרקטיקה האירופית.
<עמית לנג: שם אנחנו גם חברים בצוות העבודה.
<עמית לנג: לגבי השאלה השנייה בנוגע ליכולת שלו לעמוד בהצהרות.
<עמית לנג: בדיוק בשביל זה אנחנו הולכים להגביר בצורה משמעותית את האכיפה.
<עמית לנג: זה מישור אחד.
<עמית לנג: במישור השני הממונה על התקינה שיושב לצידי יקבע מראש דברים שבהם יש סיכון כזה או אחר לציבור שיידרש לגביהם בדיקה anyway כדי לראות שהוא עומד בהצהרות שלו.
<עמית לנג: יהיו שני מישורים.
<עמית לנג: אחד זו אכיפה הרבה יותר רחבה מבעבר, תוך מתן כלי אכיפה הרבה יותר רציניים, והדבר השני הוא שמראש מה שייחשב כמסוכן ייבדק בכל מקרה.
<יהודה הימן: להצעת החוק הזאת יש מספר סכנות.
<יהודה הימן: אני רוצה לדבר רק על 2 מהן.
אבישי ברוורמן: האם אתה מדבר עכשיו בשם יהודה הימן, או בשם התאחדות התעשיינים?
<יהודה הימן: בשם התאחדות התעשיינים.
אבישי ברוורמן: שיש להם נציג בדירקטוריון.
<יהודה הימן: כמו לכל הגופים האחרים שיושבים פה.
אבישי ברוורמן: מי הנציג שלכם?
אבישי ברוורמן: דוד חייק יושב שם?
<יהודה הימן: כן.
<יהודה הימן: אני רוצה להמשיך את הנושא שהעלה חבר הכנסת שמולי בנושא התצהירים, כי לדעתי זה הנושא המרכזי.
<יהודה הימן: מכון התקנים בודק היום בנמלים בשיטת פיקוח כזו או אחרת כ-400 תקנים רשמיים.
<יהודה הימן: כל הייבוא שנגזר מהם מגיע למדינת ישראל ונבדק על ידי מכון התקנים ב-2 הנמלים.
<יהודה הימן: הצעת החוק הזאת הופכת את התצהיר לברירת מחדל, כלומר תצהיר של ייבואן הופך להיות הנושא שמשפר את אותו ייבוא.
<יהודה הימן: לדבר הזה יש 2 סכנות.
<יהודה הימן: יש סכנה שייבואן כזה או אחר יצהיר שהמוצר שהוא מייבא עומד בתקן והמוצר הזה ייכנס למדינת ישראל.
<יהודה הימן: מעבר לסכנות שאני מניח שארגוני הצרכנים ידברו עליהן, יכולה להית פה סכנה לתחרות לא הוגנת עם התעשייה.
<יהודה הימן: אם מוצר ייכנס ובסופו של דבר יתגלה בשוק שהוא לא עומד בתקן, זה יכול לגרום לבעיה לתעשייה המקומית.
<יהודה הימן: זאת בעיה אחת.
<יהודה הימן: אולי אחר כך התעשיינים ייתנו דוגמאות.
<יהודה הימן: הנקודה השנייה שהייתי רוצה להדגיש היא שכדי לעבור מהשיטה הקיימת, שזאת הבדיקה בנמלים, לשיטת התצהירים עוברים כרגע לפיקוח בשווקים.
<יהודה הימן: המטרה של פיקוח בשווקים היא להגיע לכל חנות וחנות, לכל בית מסחר ולבדוק שאותם מוצרים שנכנסו למדינת ישראל עומדים בתקן הישראלי.
אבישי ברוורמן: מר הימן, אתה מגיע עכשיו לנקודה.
אבישי ברוורמן: אתם תומכים ברפורמה?
אבישי ברוורמן: תגיד במה אתם תומכים, במה אתם לא תומכים ואיזה שינוי אתם מציעים.
<יהודה הימן: מעבר לסכנות האלו אני לא רואה בעיה באופן כללי, לכן אני תומך ברפורמה.
<יהודה הימן: אני רוצה להדגיש את 2 הסכנות האלו.
<יהודה הימן: הסכנה הראשונה היא סכנה לתעשייה מקומית מייבוא שאינו עומד בתקן הישראלי.
<יהודה הימן: אם מסתכלים על דוח קודם של סיני דויטש מ-2004, אז היו אמורים להיכנס 4 מפקחים נוספים כדי לפקח בשווקים.
<יהודה הימן: הם לא נכנסו.
<יהודה הימן: יש שני תנאים שאני מבקש ממך כיושב-ראש - - -
אבישי ברוורמן: האם כשנגיע לסעיף תרצה לחזק או להחליש משהו?
<יהודה הימן: אני רוצה לחזק את 2 הנקודות אלו.
אבישי ברוורמן: אנחנו תיכף הולכים לקריאת החוק.
אבישי ברוורמן: ברגע שנגיע ותהיה נקודה שתרצה לחזק או להחליש, תציין את זה בסעיף.
אבישי ברוורמן: כרגע אנחנו רק בעקרונות.
<יהודה הימן: אני אציין.
<יהודה הימן: הצעת החוק הזאת מדברת על 30 מפקחים נוספים שהממונה על התקינה יקבל.
<יהודה הימן: הצעת החוק הזאת מדברת על אכיפה מינהלית שהממונה יקבל.
<יהודה הימן: אני מציע שהם יהיו תנאים להכנסת הרפורמה.
אבישי ברוורמן: מה שאני רואה באופן כללי זה שמקימים גופים לא רק בנושא הזה שאומרים עליהם שהם אוכפים.
אבישי ברוורמן: הם לא אוכפים.
אבישי ברוורמן: לא קורה כלום.
אבישי ברוורמן: השטח פרוע.
אבישי ברוורמן: לפעמים ידידיי באוצר - יוני ואחרים - אומרים שהם העבירו את התקנות ויש אכיפה.
אבישי ברוורמן: לא דובים ולא יער.
אבישי ברוורמן: עמית, אם הדברים האלה לא מעוגנים אין אכיפה.
<עמית לנג: התקנים מעוגנים בבסיס התקציב שנמצא עכשיו לאישור הכנסת.
<עמית לנג: מר הימן משווה את המצב של היבואן, שהוא חושש ממנו, לתעשיינים בישראל.
<עמית לנג: צריך להגיד בצורה גלויה שהיצרנים הישראלים לא מחויבים בבדיקה או בתצהיר.
<עמית לנג: בסך הכל מה שאנחנו עושים זה מקרבים את מצבו של היבואן ליצרן הישראלי, אנחנו לא מפלים את היצרן הישראלי.
<עמית לנג: הוא עדיין לא ברמה שלו.
<יורם יוסף נדלר: אנחנו העובדים של מכון התקנים בעד הרפורמות ובעד השינויים, אנחנו הולכים בכיוון הזה, אבל יש לנו גם הסתייגויות.
<יורם יוסף נדלר: ההסתייגויות שלנו הן בקטע של ההצהרות או התצהירים.
<יורם יוסף נדלר: יש לנו בעיה בסעיף הזה.
<יורם יוסף נדלר: גם בנוהג שנהוג היום יש בקבוצה 3 נושא של תצהירים על מוצרים לא מסוכנים.
איציק שמולי: מה זה קבוצה 3?
<יורם יוסף נדלר: המוצרים של הייבוא מוגדרים היום על ידי הממונה על התקינה ב-4 קטגוריות.
<יורם יוסף נדלר: הקטגוריה הראשונה היא קטגוריה של מוצרים מסוכנים, השנייה פחות מסוכנים, השלישית מוצרים שאינם מסוכנים והרביעית בכלל לא נבדקים ונכנסים חופשי.
<יורם יוסף נדלר: כבר היום אנחנו רואים בשוק, עם כל ההגנה היום שיש למדינה בשער הנמל, שיש הרבה בעיות.
<יורם יוסף נדלר: היום בבוקר מישהו הביא לי 2 גופי תאורה.
<יורם יוסף נדלר: הוא הביא לדים 230 וולט.
<יורם יוסף נדלר: מדובר בגוף מתכתי.
<יורם יוסף נדלר: בגלל שהמדינה התמהמה בקטע של הצהרה לגבי איזה שהוא תקן רשמי, כל השוק הוצף.
<יורם יוסף נדלר: אתם יכולים לקנות בכל מחסן ובכל מקום לדים של 230 וולט.
<יורם יוסף נדלר: זה נכון להיום.
<יורם יוסף נדלר: מה יקרה במקרה שתהיה ברירת מחדל של תצהירים?
<יורם יוסף נדלר: רק 3% מהתצהירים ייבדקו.
<יורם יוסף נדלר: היום כל התצהירים נבדקים אחד אחד.
<יורם יוסף נדלר: לפי מה שכתוב בהצעה הזאת יבדקו אך ורק מדגמית.
<יורם יוסף נדלר: כשישבנו בדיון פה אמר גרישה 3%.
<יורם יוסף נדלר: המשפך יהיה עצום.
<יורם יוסף נדלר: אנחנו נראה בשוק מוצרי זבל.
<יורם יוסף נדלר: השר אמר שהוא מעוניין לדחוף כמה שיותר מוצרים מקבוצה 1 לכיוון קבוצה 3.
<יורם יוסף נדלר: הוא רוצה שהכל יהיה תצהירים.
<יורם יוסף נדלר: מי יקנה את המוצרים האלה?
<יורם יוסף נדלר: האוכלוסיות החלשות.
<יורם יוסף נדלר: לא רק שלא מטפלים בקטע של יוקר המחיה, אנחנו עוד פעם דופקים את החלשים.
<יורם יוסף נדלר: את זה אני אומר בתור אזרח, לא בתור יושב-ראש ועד העובדים.
<יורם יוסף נדלר: כמובן שהרפורמות האלו יגרמו לפיטורים אצלנו של בין 100 עובדים ל-300.
<יורם יוסף נדלר: אני לא יודע תוך כמה זמן זה יקרה.
<יורם יוסף נדלר: אנחנו היום משמשים מרכז הידע של מדינת ישראל.
<יורם יוסף נדלר: כשנפל עמוד ספורט על ילד ברמת אביב התגייסנו והקמנו מחלקה.
<יורם יוסף נדלר: אני לא חושב שגוף עסקי לא בפיקוח ממשלתי יקים פתאום באופן אוטומטי, ייקח את כל המומחים האפשריים, יתחיל לעבוד ואז ישאל שאלות לגבי המחיר.
<יורם יוסף נדלר: דרך אגב, זו לא חובה במדינה לבדוק מתקני ספורט.
<יורם יוסף נדלר: חושבים על להכניס את זה כאיזו שהיא ברירת מחדל.
<יורם יוסף נדלר: אנחנו יודעים שתמיד השלטון הולך אחורה בכמה שנים לעומת הקדמה.
<יורם יוסף נדלר: יש לו איזה delay.
<יורם יוסף נדלר: מי שישלם את ה-delay הזה הם האזרחים.
<יורם יוסף נדלר: בתוך ההצעה הזאת לא תפור עד הסוף כל הנושא של מרחב התקינה שהוא מאוד מורכב.
אבישי ברוורמן: אתה נמצא - בדרך כלל זה לא רגיל בישיבות שאני מכהן – באותה עמדה של היושב-ראש והמנכ"ל.
<יורם יוסף נדלר: ברוב המקרים כן.
אבישי ברוורמן: איפה אתם חלוקים?
<יורם יוסף נדלר: רק בנושא של התצהירים וההצהרות.
<יורם יוסף נדלר: המנכ"ל חושב שאפשר לחיות עם זה.
<יורם יוסף נדלר: אני לא מוכן לקחת את האחריות.
<יורם יוסף נדלר: שאל פה חבר הכנסת מתי תהיה אכיפה.
<יורם יוסף נדלר: איזה אכיפה תהיה עם 30 אנשים?
<יורם יוסף נדלר: תעשה סטטיסטיקה.
<יורם יוסף נדלר: הילד שיבלע איזה מוצץ או יקרה לו משהו יצטרך לחכות כמה שנים עד שיגיעו לחנות הזאת שמכרו בה את המוצרים האלה.
<יורם יוסף נדלר: מנכ"ל המשרד אמר שאנחנו פועלים בעקבות ה-OECD.
<יורם יוסף נדלר: באירופה יש את ההצהרות.
<יורם יוסף נדלר: באירופה לא יכולים לשמור על הנמל, יש להם כל כך הרבה כניסות.
<יורם יוסף נדלר: הם לא יכולים ללכת לכיוון הזה.
<יורם יוסף נדלר: ישנן עבודות נגד הדירקטיבה האירופית.
<יורם יוסף נדלר: יש עבודות של פרופסורים נגד השיטה הזאת.
אבישי ברוורמן: איך מתנהגת צפון אירופה?
אבישי ברוורמן: איך הסקנדינבים?
<יורם יוסף נדלר: סקנדינביה בכלל לא מתנהגת כמו צרפת, אנגליה וגרמניה.
<יורם יוסף נדלר: אל תשכח שיש ארגוני צרכנים מאוד חזקים באירופה.
<יורם יוסף נדלר: יש שם רשתות.
אבישי ברוורמן: מה בסקנדינביה עושים אחרת ממה שנמצא כאן בחוק?
<יורם יוסף נדלר: הם אנשים עם אחריות.
<יורם יוסף נדלר: אצלנו, לצערי הרב, לאנשים יש פחות אחריות.
<יורם יוסף נדלר: באירופה יש תקנים מחמירים.
אבישי ברוורמן: אצלנו חלק גדול מהאנשים מתייחס למשטר כאילו זה המשטר הבריטי.
<יורם יוסף נדלר: כבוד היושב-ראש, גרישה יגיד לך אם אני צודק או לא בנושא המזרונים שלא נבדק.
<יורם יוסף נדלר: שאלו למה צריך לבדוק מזרונים.
<יורם יוסף נדלר: נהרגו איזה 8,9,10 אנשים.
<יורם יוסף נדלר: עכשיו הטילו על מכון התקנים לפתוח דחוף מעבדה לבדיקת דליקות של מזרונים.
<יורם יוסף נדלר: אדם שנרדם עם סיגריה ביד לא מתעורר בבוקר כי החומרים שעשוי ממנו המזרון פולטים חומרים מסוכנים שאנשים מתים מהם.
<יורם יוסף נדלר: כל המזרונים שבאים מצפון אירופה נבדקו.
<יורם יוסף נדלר: כל אירופה בודקת את העניין הזה.
<יורם יוסף נדלר: במדינת ישראל לא צריך לבדוק את זה.
<יורם יוסף נדלר: זה רק אומר לך שכל מה שאנחנו מחליטים פה מוכתם בדם.
<יורם יוסף נדלר: זה נראה פה פשוט.
<יורם יוסף נדלר: כולם פה יושבים, כולם עליזים, אבל אין לנו סטטיסטיקות, אין עבודה רצינית מאחורי החקיקה הזאת.
<יורם יוסף נדלר: אין שום עבודה של כלכלן, של מומחה לשריפות, של מומחה לתאונות.
<יורם יוסף נדלר: אין שום דבר.
<יורם יוסף נדלר: למה להכניס את זה לחוק ההסדרים?
<יורם יוסף נדלר: מה בוער כל כך לממשלה להכניס את זה מהר לחוק ההסדרים?
<יורם יוסף נדלר: מה יקרה אם זה ייקח שנתיים?
איציק שמולי: צריך מאוד מאוד להיזהר – זה גם מתקשר לדיון שהיה פה קודם – בנוגע למילה "OECD".
איציק שמולי: המילה "OECD" לא יכולה להיות מילת קסם שמאחוריה כולנו נרגעים.
איציק שמולי: אם השיטה, לפי מה שהבנתי, היא להתחיל להשוות את התקינה למה שקורה במדינות שונות, בעיקר באירופה, אז אני חושב שצריך להיות עוד יותר שקופים וגלויים ולהגיד איזה מדינות בתחומים מסוימים הם מקור ההשוואה שלנו.
איציק שמולי: לא יכול להיות מצב שבשנה מסוימת משווים את התקינה בענף המזרונים לצרפת, ואחרי שנתיים כי זה נוח או פחות נוח משווים לסקנדינביה.
איציק שמולי: העניין של נקודות הייחוס הוא מאוד מאוד חשוב.
איציק שמולי: צריך להניח על השולחן את המדינות שאליהן אתם רוצים להשוות בכל אחד מהתחומים, או לפחות לפי 4 הקטגוריות שעליהן למדנו.
אבישי ברוורמן: אני תמיד שואל בכל הדיונים על הולנד, גרמניה וסקנדינביה.
אבישי ברוורמן: לפעמים על הצרפתים.
אבישי ברוורמן: רמי, האם הרפורמה הזאת טובה לעם או רעה לעם?
<רמי טרבולסקי: אני רוצה לדבר קצת על נושא האכיפה כיוון שהמוצר שלנו הוא דודי שמש.
<רמי טרבולסקי: דרך אגב, אני יושב-ראש איסו"ל, שזה ארגון יצרני מערכות סולאריות בישראל.
<רמי טרבולסקי: אנחנו יושבים בהתאחדות התעשיינים.
<רמי טרבולסקי: אני רוצה לדבר בנושא האכיפה, שזה הנושא החשוב בשבילנו.
<רמי טרבולסקי: המוצר שלנו הוא מוצר בטיחותי גרידא.
<רמי טרבולסקי: הוא נמצא בקבוצה 1.
<רמי טרבולסקי: זה מוצר שמורכב מחשמל ומים.
<רמי טרבולסקי: זה מוצר בטיחותי.
<רמי טרבולסקי: החשש שלנו הוא מזה שייכנסו לארץ מוצרים שאינם עומדים בתקינה בגלל הצהרת ייבואן.
<רמי טרבולסקי: אנחנו נתקלים היום בנושא התקינה בזה שאין מספיק כוח אדם לנושא האכיפה.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שגם אם גרישה ועמית יקבלו עוד 30 אנשים בעלי אוכפים ושוט שיכולים לאכוף זה לא יפתור.
<רמי טרבולסקי: אני אסביר גם למה.
<רמי טרבולסקי: זה לא בגלל שאנשי משרד הכלכלה לא עושים את עבודתם.
<עמית לנג: זה דבר שייבדק מראש, לא אחרי.
<רמי טרבולסקי: הם בסדר.
<רמי טרבולסקי: הם עושים את עבודתם, רק אין להם מספיק כוח, אין להם מספיק תקציבים.
<רמי טרבולסקי: אני אספר לך סיפור שקרה פה לפני 5 חודשים.
<רמי טרבולסקי: נפתח מפעל במעלה אדומים לייצור דודי שמש ללא תו תקן.
<רמי טרבולסקי: העברנו את הכתובת למשרד הכלכלה כמה פעמים.
<רמי טרבולסקי: אמרנו שאסור למכור, לייצר ולשווק את המוצר כי הוא מוצר בטיחותי.
<רמי טרבולסקי: גברת כהן יכולה לקבל זרם באמבטיה כשהיא יחפה ואף אחד לא יוכל להציל אותה.
<רמי טרבולסקי: העברנו את הכתובות למשרד.
<רמי טרבולסקי: הזהרנו מספר פעמים.
<רמי טרבולסקי: הם אמרו שהם לא יכולים לעלות לירושלים, שאין להם מספיק כוח אדם, שיש אדם אחד שמטפל בנושא האכיפה, שאין להם כסף לקנות את המוצר, שאין להם תקציבים.
<רמי טרבולסקי: הצעתי אני בתור יושב-ראש הארגון שלהם לשלם עבור המוצר על-מנת שיקנו אותו.
<רמי טרבולסקי: למה לא מגיעים לאותו מפעל שמייצר ללא תו תקן ושמים לו מנעולים?
<רמי טרבולסקי: תנו את הכוח למשרד שנקרא משרד הכלכלה להגיע למפעל ללא תו תקן, לשים לו מנעול על הדלת ולתת לו קנס מינהלי של 250 אלף שקל.
<רמי טרבולסקי: תנו להם את הכוח הזה.
<גדי שלח: אני רוצה לדבר על בריאות, איכות וקיום.
<גדי שלח: אנחנו מייצרים מוצרי חיתוך והשחזה, מוצר בעל סיכון בטיחותי אשר מוביל בטבלאות תאונות הדרכים בעולם ובארץ.
<גדי שלח: זה מוצר שמסתובב במהירות של 80 מטר לשנייה, שזה בעצם מהירות של מטוס סילון.
אבישי ברוורמן: מה הווליום שלכם?
אבישי ברוורמן: כמה אתם מייצרים?
<גדי שלח: אנחנו מייצרים כ-15 מיליון מוצרים בשנה 70% לייצוא ו-30% לשוק המקומי.
<גדי שלח: קיים חוק שמחייב דיווח על כל תאונות העבודה הנגרמות במשק.
<גדי שלח: בתוך החוק הזה מדורגת תאונת עבודה עם אבני השחזה במקום ראשון מתוך 16 קטגוריות.
אבישי ברוורמן: מה אתה רוצה לומר לדיון?
<גדי שלח: חייבים להשאיר מוצרים - --
אבישי ברוורמן: אתה חוזר לנקודת האכיפה, לכך שצריך לבדוק?
<גדי שלח: עדיין לא הגעתי לאכיפה.
<גדי שלח: המוצרים שנמצאים בקבוצה 1 צריכים להישאר בקבוצה הזאת, לא להתחיל לתת חופש ולהוריד רמות בדיקה למוצרים מיובאים כדי להיכנס לתוך הכלל של שינוי סדרי עדיפויות.
<עמית לנג: הסברתי בתחילת דבריי שדברים שיש בהם סיכון לציבור, כמו דודי שמש, נשארים ברמת בדיקה מראש.
<עמית לנג: אין ייבוא חופשי שלהם על בסיס תצהירים.
<עמית לנג: תראה את האבסורד.
<עמית לנג: היצרן המקומי לא צריך היה לשים בדיקה והצהרה.
<רמי טרבולסקי: זה תו תקן חובה.
<רמי טרבולסקי: אל תטעה.
<גדי שלח: הנקודה השנייה זה בדיוק מה שאמר המנכ"ל.
<גדי שלח: אנחנו בעלי תו תקן.
<גדי שלח: ככאלה אנחנו חייבים לייצר ונבדקים על פי אותם תקנים מחמירים שאומצו על ידי מכון התקנים, שאלה התקנים האירופיים המחמירים.
<גדי שלח: אם נאשר ייבוא של מוצרים איכותיים ללא בדיקה זאת תהיה פגיעה בכושר התחרות.
אבישי ברוורמן: האם אתכם יבדקו ואותם לא?
<גדי שלח: אותנו יבדקו, אותם לא.
אבישי ברוורמן: עמית רוצה להגיד שזה לא הסיפור.
<גדי שלח: בעלי תו תקן חייבים לעבור בדיקה במכון התקנים.
<גדי שלח: כך אנחנו עובדים.
<גדי שלח: העברת האכיפה משלב הייבוא, קרי בדיקה על ידי מכון התקנים בנמלים, לשלב השיווק ברשתות השיווק היא לא ריאלית במקרה שלנו.
<גדי שלח: המוצרים שלנו נמכרים באלפי טמבוריות.
<גדי שלח: גם אם יביאו 100 מפקחים אין אפשרות לאכוף את זה.
<גדי שלח: אמרת בעצמך שהרבה דברים יותר חשובים לא נאכפים.
<גדי שלח: אנחנו לא מאמינים במעשיות של הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: לפעמים בשביל לאכוף עושים בדיקה מדגמית קטנה.
אבישי ברוורמן: ברגע שתופסים מישהו פעם אחת מורידים לו את הראש.
<גדי שלח: אנחנו רואים מה עושים בתחומים אחרים.
אבישי ברוורמן: לכן אתה אומר שהאכיפה לא רלוונטית.
<גדי שלח: אני חושב שהנקודה הכי חשובה היא נושא התחרות.
<גדי שלח: בפתח החוק הזה כתוב הגדלת רמת התעסוקה ורמת הפריון במשק.
<גדי שלח: אם נאפשר ייבוא זול ונחות לארץ לא נעזור לצרכנים, אנחנו רק נפגע ברמת התעסוקה במשק.
<דן כרמלי: אני אפתח ואומר שאיגוד לשכות המסחר תומך בכל המתווה שמוצע כאן.
<דן כרמלי: אנחנו בדרך כלל נאבקים בדברים, אבל אני חייב לומר שהמתווה שמוצע כאן הוא מתווה נכון, יעיל, מסודר, שלקח בחשבון - - -
אבישי ברוורמן: במקרה הזה אין ריב בין לשכת המסחר להתאחדות התעשיינים?
מיכל רוזין: הוא עוד לא הגיע לאבל.
<דן כרמלי: חברת הכנסת רוזין, אין לי אבל במקרה הזה.
<דן כרמלי: לא רק שאין לי אבל, אלא אני רוצה להדגיש שמכל מה ששמעתי כאן - אני שמח שחבריי התעשיינים המכובדים דיברו לפנינו - אסור להגיע למצב שבו בעצם משתמשים במנגנון תקינה, שהוא מנגנון חשוב, ראוי ששומר על בטיחות וביטחון הציבור, כחסם ייבוא.
<דן כרמלי: זו המטרה האמיתית של המתווה שמוצע כאן.
<דן כרמלי: אסור להשתמש בזה כחסם של ייבוא.
<דן כרמלי: במקרה יושבים פה שני תעשיינים נכבדים שעל המוצרים שלהם יש תו תקן.
<דן כרמלי: זה אומר שגם הם נבדקים.
<דן כרמלי: יש הרבה יותר מוצרים במדינת ישראל – יתקנו אותי חבריי במכון התקנים - שלא נבדקים ואין עליהם חובת תו תקן.
<דן כרמלי: יש יתרון וחיסרון לציבור בכללותו.
<דן כרמלי: בפועל יש הרבה מוצרים שמיוצרים במדינת ישראל שאין עליהם שום חובת בדיקה והם נכנסים לשוק הישראלי בצורה פשוטה וחלקה ביותר.
אבישי ברוורמן: כאן הבעיה.
אבישי ברוורמן: גרישה, אתה מנהל מינהל המסחר.
אבישי ברוורמן: אתה הממונה על התקינה מקדמת דנא.
אבישי ברוורמן: כמה שנים?
<גרישה דייטש: מ-1994.
אבישי ברוורמן: ראית הכל.
אבישי ברוורמן: ראית מזרונים עולים באש.
אבישי ברוורמן: יש את השאלה של שני התעשיינים המכובדים, כולל הדוגמאות הספציפיות.
אבישי ברוורמן: האם נושא האכיפה, עם כל הרצון של עמית והדברים האלה, הוא נושא אמיתי?
אבישי ברוורמן: אנחנו לא רוצים שתבואו אלינו בעוד 3 חודשים או בעוד חצי שנה ותהיה כותרת בעיתון?
אבישי ברוורמן: היום הכי חשוב להופיע בעיתון.
אבישי ברוורמן: אמרתי אלף פעמים שפייסבוק זו אסטרטגיה וטוויטר זו טקטיקה.
אבישי ברוורמן: יש פה מהנדסים.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר, גשר זה גשר וצעצוע זה צעצוע.
<גרישה דייטש: אני רוצה לענות לחבר הכנסת שמולי בנוגע למה שקורה במדינות אחרות.
<גרישה דייטש: אם אנחנו לוקחים את החקיקה באיחוד האירופי - זה כולל 28 מדינות אחרי שקרואטיה הצטרפה - אז מוצרים רבים משתחררים או נכנסים לשוק האירופי על סמך תצהירים, ביניהם צעצועים ומכשירי חשמל לשימוש ביתי ללא בדיקת חובה בגבול.
אבישי ברוורמן: אתה מדבר על צעצועים מאיפה לאיפה?
<גרישה דייטש: מכל מקום לשוק האירופי.
<גרישה דייטש: אנחנו הרבה יותר מחמירים במדינה מאשר האירופאים.
<גרישה דייטש: הגישה שלנו היא גישה רציונאלית.
<גרישה דייטש: ברגע שהאירופאיים הנהיגו את השיטה הזאת המטרה הייתה להקל את הזרימה בין המדינות החברות.
<גרישה דייטש: היום הרוב המוחלט של מוצרי הצריכה מגיעים מחוץ לאיחוד האירופי.
<גרישה דייטש: הם עדיין שומרים על השיטה.
<גרישה דייטש: הם מנסים לעשות משהו.
<גרישה דייטש: הם מנסים להחמיר במידת מה.
<גרישה דייטש: אנחנו מקלים, אבל עדיין הרבה יותר מחמירים מהאיחוד האירופי.
<גרישה דייטש: לגבי תצהירים.
<גרישה דייטש: מתוך כ-400 תצהירים שהזכיר יהודה הימן מהתאחדות התעשיינים, כ-200 משתחררים בתצהירים גם היום.
<גרישה דייטש: מתוכם 130 באופן מוחלט רק על ידי תצהיר של היבואן, כ-70 על ידי תצהיר לגבי משלוחים שוטפים.
<גרישה דייטש: הדגם נבדק על ידי מכון התקנים.
<גרישה דייטש: השיטה הזאת קיימת.
<גרישה דייטש: היא לא הביאה לאסונות.
<גרישה דייטש: אנחנו רוצים לשפר את השיטה הזאת, להרחיב אותה.
<גרישה דייטש: זאת המטרה.
איציק שמולי: השאלה אם לשיטתך כמומחה לא צריכה להיות התייחסות דיפרנציאלית לתחומים, כלומר במקום לומר שבכל התחומים אנחנו כך או אחרת, להגיד שאת תחום המזון, למרות שאתם אומרים לי האיחוד האירופי וזה עושה עלי רושם, שאת תחום התרופות ואת תחום המזרונים אתם לא מקבלים מהאיחוד האירופי ואתם חיים בשלום עם זה שמדינת ישראל היא מדינה שמבחינה תקנית יותר בטוחה מאירופה.
<לגרישה דייטש: לשם כך חילקנו את המוצרים ואת התקנים ל-4 קבוצות.
<לגרישה דייטש: בקבוצה הראשונה יש מוצרים עם הסיכון הגבוה ביותר.
<לגרישה דייטש: כל משלוח בקבוצה הראשונה נבדק על ידי מכון התקנים.
<לגרישה דייטש: יש את קבוצה 2 שבה נבדק הדגם.
<לגרישה דייטש: לאחר אישור הדגם המשלוחים השוטפים משתחררים באמצעות תצהירים.
<לגרישה דייטש: בקבוצה 3 יש רק תצהיר, כי רמת הסיכון נמוכה.
<לגרישה דייטש: בקבוצה 4, שהיא קבוצה לא גדולה, נמצאים מוצרים תעשייתיים שמשתחררים באופן חופשי.
אבישי ברוורמן: אני רוצה דוגמאות.
<גרישה דייטש: צריך להבדיל בין תו תקן חובה לתו תקן וולונטרי.
<גרישה דייטש: תו תקן מקדם את השיווק של חברה זו או אחרת בכך שהוא מראה שהמוצר טוב.
<גרישה דייטש: תו תקן אומר שהמוצר מיוצר בהשגחת מכון התקנים.
<גרישה דייטש: תו התקן מכיל בתוכו את אישור תיק המוצר, מערכת אבטחת איכות, ביקורת איכות ודגימות על ידי מכון התקנים.
<גרישה דייטש: ישנה מערכת.
<גרישה דייטש: אפשר באופן וולונטרי.
<גרישה דייטש: החובה חלה היום על 39 תקנים מתוך יותר מ-400 תקנים, כמו למשל על מערכות סולאריות, על מעליות.
<גרישה דייטש: אלו הדוגמאות.
אבישי ברוורמן: פחות מ-10%.
<גרישה דייטש: מתקנים למשחקי ילדים.
<אתי בנדלר: אתה מדבר על החובה לסמן בתו תקן?
<גרישה דייטש: לא, על איסור לייצר ללא השגחת מכון התקנים.
<אתי בנדלר: יש הבדל בין עצם החובה שמוצר יעמוד בתו תקן לבין סימונו כך שידעו שהוא עומד בתו תקן.
<אתי בנדלר: אלה שני דברים שונים, לכן חידדתי את השאלה.
<אתי בנדלר: גרישה דיבר כרגע על עצם החובה לייבא , לייצר או לשווק מוצרים שעומדים בתו תקן, לאו דווקא על סימונם.
<גרישה דייטש: אלה שני המקרים שאתה מבקש לדבר עליהם.
<גרישה דייטש: לאחד יש חובת תו תקן, לשני אין חובה תו תקן.
<גרישה דייטש: גמל שריד לא מחויב בתו תקן, הוא מבקש באופן וולונטרי מהאינטרסים הלגיטימיים שלו.
<גרישה דייטש: לגבי מערכות סולאריות או דוודים יש חובת תו תקן.
<גרישה דייטש: אנחנו מדברים על מעלה אדומים.
<גרישה דייטש: המוצר נמצא בבדיקה במכון התקנים.
אבישי ברוורמן: אם מישהו לא בסדר, הוא מקבל נבוט או לא מקבל נבוט?
<רמי טרבולסקי: אסור לו לייצר.
<אתי בנדלר: זאת עבירה פלילית.
<רמי טרבולסקי: זאת עבירה פלילית.
<רמי טרבולסקי: למה לא סוגרים אותו?
אבישי ברוורמן: כמה זמן מאז שהם דיווחו, בהנחה שזה נכון?
<רמי טרבולסקי: שנתיים.
<גרישה דייטש: לא מקובל.
אבישי ברוורמן: מה זה לא מקובל?
אבישי ברוורמן: אנחנו נבדוק כי זה מעניין.
אבישי ברוורמן: יושב פה בן אדם שאני לא מכיר אבל אני מכבד.
אבישי ברוורמן: האיש הזה אמר שלפני שנתיים הם דיווחו על כך שיש מקום מסוים שמייצרים בו דוודים שאינם מתאימים.
אבישי ברוורמן: שנתיים ימים עברו, הם עדיין לא מתאימים ולא עשיתם דבר.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לבדוק את המקרה הזה.
אבישי ברוורמן: גרישה, תבדוק לי אותו.
אבישי ברוורמן: תן לי תשובה השבוע.
<רמי טרבולסקי: סליחה, אני חושב שהדברים יצאו מהקשרם.
<רמי טרבולסקי: אנחנו לא נגד משרד המסחר והתעשייה.
אבישי ברוורמן: אף אחד לא אמר.
<רמי טרבולסקי: מה שאנחנו אומרים הוא שהמחלקה המשפטית שלהם חלשה.
<רמי טרבולסקי: מה שאנחנו אומרים זה שתתנו כוח למחלקה המשפטית.
אבישי ברוורמן: הבנתי מה שאמרת, אתה לא צריך לפרש.
אבישי ברוורמן: יש להם כוונה טובה, אבל עם כוונות טובות אפשר להגיע לגיהינום.
אבישי ברוורמן: יש אפילו ממשלות כאלו.
אבישי ברוורמן: גרישה, תבחן ותדווח לי מה קרה אחרי תשעה באב.
<גרישה דייטש: אני אבחן את זה.
<ירון לוינסון: הצרכן שומע פה את הדיון ולא מבין.
<ירון לוינסון: לא ברור אם המחירים יירדו, אם בכלל.
<ירון לוינסון: כל העניין של טרכטנברג - - -