GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יואב צור: אני חייב משפט אחד, היושב-ראש, כולם פה הזכירו שאנחנו הרפתנים הסכמנו, אנחנו לא הסכמנו.
<יואב צור: לא הסכמנו.
<יואב צור: נעשה מעשה שאנחנו נתנו התניה על תנאי, זאת אומרת, נאמר שכל תוספות המכסה יבואו למגזר המושבי וראו איזה פלא, תניב רופא חילקה תוספות מכסה לא למגזר המושבי.
דוד צור: אלא?
<יואב צור: למגזר הקיבוצי.
<דביר גואטה: נכון.
<יואב צור: בניגוד להסכמות.
<אפרת אביאני: יש על זה עתירה לבג"ץ.
<יואב צור: יש על זה עתירה לבג"ץ אבל היא כבר חילקה, היא לא יכולה לקחת חזרה.
<יואב צור: ופשוט תדעו לכם לא הסכמנו, כל הזמן מספרים שהסכמנו, לא הסכמנו ותראו מה קרה לנו.
אבישי ברוורמן: יואב, תודה.
<יואב צור: ותרשה לי, אף אחד לא יחזור לרפת עכשיו.
אבישי ברוורמן: רבותי, מה שנאמר כאן, ואני מקשיב מאוד לרפתנים ואני הקשבתי לחבר הכנסת וילן ולרחל וכמובן לכל ידידי וכמובן לדבריו של חבר הכנסת מקלב, שאני כל כך שמח שהוא בקרוב יצטרף לוועדה, במהרה בקרוב בימינו, כבר אני מחכה חודש שהוא יצטרף ואני מקווה שהוא יהיה.
אבישי ברוורמן: תראו, אני אמרתי בתחילת דברי שהדיון כאן הוא באמת לא הדיון לגבי הורדת המחירים לצרכנים.
אבישי ברוורמן: אנחנו נקיים פה בוועדה בראשותי, ועדה משותפת לכספים וכלכלה, שאני מצפה שכבר הכנסת תגיע להסכמה מי נכנס, והשאלה המרכזית, גם במקומות אחרים, זה לא היצרנים אלא באמצע, הספקים, רשתות שיווק, ושם עודף הצרכן.
אבישי ברוורמן: מצד שני שמעתי גם את הדברים, דיבר אתי השר שמיר ואחרים, ששנינו, גם אני וגם הוא, רוצים באמת שיהיו פה רפתנים מהסוג של צור ומהסוג של גואטה, אנשים שהם הלב של הציונות היפה והבריאה ועם המשכיות כמו בנים כמו דביר.
אבישי ברוורמן: מצד שני, עקב העובדה שבאו גם מאיסורי היבוא וגם הנקודה שמעבר למעקב, אני אזמן פה את השר מיד לדיונים הבאים, אני אעלה בפניו עוד פעם את הצעקה של הנושא הזה, אנחנו נעקוב בקפידה.
אבישי ברוורמן: כל התקנות וכל הדברים אצלנו ואני אישית מבטיח לכם שאלך לעקוב, ואם באמת בתהליך הזה, שכבר יצא לדרך – כי כבר באמצע התהליך אומרים לפעמים: טוב לו לאדם שלא נברא משנברא, אך משנברא, טוב לו שנברא משלא נברא, כבר העסק התחיל, חבר'ה מוכרים, חבר'ה רצים, אנחנו לא נעצור אותו בדרך אבל אנחנו נעקוב עליו בכל החומרה ואני אדרוש גם מהשר יחד אתי, ואני יודע שזו עמדתו, כדי שאנשים כמו צור וגואטה יוכלו לתת לבנים שלנו, הוא שכל את בנו, אחרים, כדי שימשיכו את משק החלב שהוא תפארת בכל רחבי העולם.
אבישי ברוורמן: ולכן אני מבקש, איתי, קרא את החוק, בבקשה.
אורי מקלב: יש לי הצעה לסדר בעקבות דבריך, אדוני היושב-ראש, נקרא לזה הוראת שעה.
<אפרת אביאני: זו הוראת שעה, זה תיקון בסעיף שהוא עצמו הוראת שעה.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מקלב, כמה שאתה חסר לי, החוכמה שלך היא תמיד פה.
אבישי ברוורמן: זו הוראת שעה בלבד, ברצותו יאשר, ברצותו יתיר.
אורי מקלב: המעקב.
<איתי עצמון: החוק הוא לא הוראת שעה, זה סעיף מסמיך.
אבישי ברוורמן: סעיף בהוראת שעה ואני מבטיח לכם שאם אנחנו נראה, אני אישית, שקורית פה באמת התרסקות אני מיד אקרא ואבטל את הוראת השעה הזאת.
<דביר גואטה: אבל, אדוני, קורית פה התרסקות.
אבישי ברוורמן: אמרת את דבריך, הבנתי, שמעתי.
<יואב צור: הלוואי ותיתן, הלוואי ולא תהיה התרסקות.
אבישי ברוורמן: אם אנחנו תוך חודש חודשיים – השר שמיר, אני מבקש פה מד"ר רופא, אני אצלצל היום לשר שמיר והאחריות עליו, אני רוצה מעקב.
אבישי ברוורמן: ברגע שתהיה התרסקות אני אזמין אתכם לפה עם השר ואנחנו נשנה את ההוראה.
<אפרת אביאני: אנחנו מתקנים את סעיף 44 לחוק תכנון משק החלב.
<אפרת אביאני: זה בעצם הסעיף שמסמיך את השרים לקבוע את התקנות שמכוחן נקבע מחיר המטרה, את נוהל ההתחשבנות.
<אפרת אביאני: זה סעיף שמחייב אותנו לקבוע את מחיר המטרה בשיטה שהיתה ערב החוק.
<אפרת אביאני: מכיוון שמתווה לוקר קובע שינויים בנוהל הזה אנחנו צריכים לתקן את התקנות ולצורך זה - - -
אבישי ברוורמן: ולהביא אותן לאישור ועדת הכלכלה.
<אפרת אביאני: נכון.
<אפרת אביאני: ואנחנו נביא את הנוסח בשבועות הקרובים.
אבישי ברוורמן: איתי, יש לך עוד איזו הערה?
<איתי עצמון: כן, יש לי שתי הערות בתיאום עם עו"ד אביאני:
<איתי עצמון: לגבי המונח "סקר הוצאות ייצור", בהסכם כתוב שסקר הוצאות ייצור יוגדר כקבוע בתקנות ולכן אני מציע שאולי תקראי את ההגדרה.
<אפרת אביאני: כן, אפשר להוסיף את ההגדרה: "סקר הוצאות ייצור" – סקר הוצאות ייצור חלב, תנובות חלב ותפוקות בשר בשנה מסוימת".
<אפרת אביאני: זה בעצם הסקר שדיברו עליו עד עכשיו.
<איתי עצמון: והערה שניה לגבי ניכוי רכיב התייעלות בשנה מסוימת, אני מציע, מכיוון שהמונח הזה לא מוגדר בחוק, אולי כדאי לכתוב "קביעת רכיב התייעלות" כי אני מבין שלכך הכוונה, וניכוי רכיב כאמור בשנה מסוימת ממחירי המטרה שעודכנו לי פסקה (1), זה פשוט מבהיר בצורה יותר ברורה.
<אפרת אביאני: אפשר להוסיף את זה, מקובל.
אבישי ברוורמן: תודה, אני מעלה להצבעה.
אורי מקלב: היו לי הסתייגויות, לאור דברי היושב-ראש הורדתי, אבל הסתייגות דיבור אני מבקש.
<איתי עצמון: בקשת רשות דיבור?
אורי מקלב: אני קוראים לזה כמו פעם, הסתייגות דיבור.
אבישי ברוורמן: יש מליאה, בקריאות השנייה והשלישית אתה תדבר וגם אני אדבר בצורה ברורה.
אורי מקלב: אתה יושב-ראש הוועדה, ברור שתדבר, אבל אנחנו.
אבישי ברוורמן: אנחנו ששנינו במועצה, אנחנו נדבר.
אבישי ברוורמן: רבותי, מי בעד עם השינויים?
אבישי ברוורמן: כולם בעד, פה אחד.
<יואב צור: הרפתנים הצביעו נגד.
אבישי ברוורמן: יואב, אנחנו נאבק ביחד, אבישי ויואב בני צרויה.
<יואב צור: לאחי קוראים אבישי, לאבא שלי דוד, תשמע, הכנסת הזאת משהו.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב, אדוני השר, חברי הכנסת, נציגי הממשלה, נציגי החברות.
אבישי ברוורמן: אנחנו נתקדם בקריאת הסעיפים של החוק.
אבישי ברוורמן: אני כבר אומר שהנושא שיעמוד בהמשך על הפרק הוא הנושא של החבילה הצרה בנושאי עידן פלוס.
אבישי ברוורמן: מבחינה כלכלית מדובר בתחליפים.
אבישי ברוורמן: הם לא תחליפים מושלמים, אבל הם תחליפים שהציבור שוקל איך לבחור אותם.
אבישי ברוורמן: ברור שהמחירים שונים, האיכויות שונות.
אבישי ברוורמן: הם באים להיכנס לשוק.
אבישי ברוורמן: אחת מהשאלות שתהיה היא מה מבנה השוק שנכנסים אליו, מה ההמלצות של השר לגבי הפיכת התחרות ליותר אפקטיבית.
אבישי ברוורמן: כמובן שבכל הנושאים האלה נדון לעומק.
אבישי ברוורמן: אני לא יודע אם השביתה של העובדים בהוט הסתיימה או עדיין קיימת.
אבישי ברוורמן: המטרה שלנו לאורך כל התהליך היא הגברת התחרותיות.
אבישי ברוורמן: אני בטוח שמטרת השר היא לא שתהיה קבוצת קטנה של בעלי חברות ומנהלים בכירים שיקבלו משכורות ודיבידנדים גבוהים, כשהיתר יהיו עובדי קבלן.
אבישי ברוורמן: אני עושה את זה בצורה מקצינה, כי כשאתה מקצין את הדבר הדברים נעשים ברורים.
אבישי ברוורמן: אחד הדברים שקרו ב-20,30 השנים האחרונות זה שאנשים הטיפו למים ושתו יין.
אבישי ברוורמן: התוצאה הייתה שהתחרות לא הטיבה עם רוב העובדים.
אבישי ברוורמן: דיברתי על כך שבארצות הברית ב-30 השנים האחרונות השכר הריאלי כמעט לא עלה.
אבישי ברוורמן: אחוז אחד מהאוכלוסייה מחזיק 50% מההון.
אבישי ברוורמן: התוצאה הביאה לניפוח אדיר של השוק הפיננסי ולמניפולציות.
אבישי ברוורמן: חבורה קטנה של אנשים השתלטה על המשק העולמי.
אבישי ברוורמן: לא ברור אם הביאה ברכה גדולה לאור המשבר העולמי שאנחנו נמצאים.
אבישי ברוורמן: כולנו בעד תחרות, אבל תחרות משוכללת שיש בה עבודה מאורגנת שמקבלת את ה-pay off המתאים לה.
אבישי ברוורמן: כמובן שיש מקומות שיש בהם את abuse, את השימוש לרעה של נציגים בוועדים גדולים.
אבישי ברוורמן: הדוגמאות הן כאן ובעולם.
אבישי ברוורמן: רוב העבודה המאורגנת היא דרך יחידה שדרכה האנשים מקבלים שכר ראוי.
אבישי ברוורמן: יש להם נאמנות למקום העבודה.
אבישי ברוורמן: אלה לא אנשים שעושים take over לתקופה ואחר כך עוברים מחברה לחברה, זאת אומרת take the money and run.
אבישי ברוורמן: המטרה היא תחרות הוגנת, הגנה לעובדים.
אבישי ברוורמן: תוך כדי הדיונים שיהיו עם כבוד השר בחוק ההסדרים, שיסתיים במועד המתאים לפי לוח הזמנים שלנו, אנחנו נלווה את התהליכים האלה.
אבישי ברוורמן: זה לא יסתיים בשבועיים הקרובים.
אבישי ברוורמן: זה רק התחלתו של תהליך שוועדת הכלכלה תפקח עליו לכל אורך הדרך, תתבונן ותאמר את דברה לגביו בכל נקודת זמן.
גלעד ארדן: האם תדבר על הנושא של החבילה הצרה?
אבישי ברוורמן: אנחנו נגיע לזה.
אבישי ברוורמן: אנחנו כרגע הולכים לסעיפים הראשונים.
<אתי בנדלר: אני חושבת שכדאי להתחיל עם קריאת החוק מהסעיף הראשון.
גלעד ארדן: ראיתי את המסמך של הממ"מ.
<לאה ורון: יושב-ראש הוועדה לא הספיק לראות אותו כי הוא הגיע הבוקר.
אבישי ברוורמן: באיזה מקום הוא שם אותנו מבחינת הגלישה?
גלעד ארדן: זה ל-2011.
גלעד ארדן: לא אמרנו שמחירי האינטרנט בישראל הם מהגבוהים בעולם, אבל בהחלט זה מראה שהמחיר הנמוך בישראל עדיין גבוה מהמחיר הממוצע במדינות ה-OECD.
גלעד ארדן: כאשר מסתכלים על מהירות ההורדה ועל מהירות העלאה - מדינת ישראל נתפשת בחזית הטכנולוגיה העולמית וניתן לפרוס בה בגלל שהיא קטנה רשת עם תשתית טובה ומתקדמת – אז אין הלימה בין התדמית שלנו לבין המצב בפועל מול מדינות ה-OECD.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שהמסמך הזה יחולק לכולם.
אבישי ברוורמן: אנחנו רואים ממוצעים.
אבישי ברוורמן: המטרה שלנו לא להיות בממוצע או בתחתית של ה-OECD , המטרה להיות בצמרת.
אבישי ברוורמן: יש דברים שהגענו, יש דברים שאנחנו מדשדשים.
אבישי ברוורמן: אנחנו מובילים בעוני ובדברים אחרים, אבל בנושאים האלה יש לנו מקום משמעותי לשיפור.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להיות בצמרת.
אבישי ברוורמן: אולי נוכיח את עצמנו כמו שאנחנו מוכיחים את עצמנו כשאנחנו מדברים כל כך הרבה בטלפון, אולי יותר מידי, לצערי.
<הרצל עוזר: העברתי את הנתונים של יוני 2013, לא של 2011.
<הרצל עוזר: הם בפניך.
<הרצל עוזר: תזכרו שהמחירים שלנו ירדו בעשרות אחוזים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לחלק את מה שמר עוזר העביר.
אבישי ברוורמן: אני חושב שגם סלקום העבירו את הנתונים שלהם למייל.
אבישי ברוורמן: תעבירו גם את זה.
<הרצל עוזר: מהירות הגלישה בהוט מאז 2011 עד היום עלתה פי 5, לכן זה לא רלוונטי לצטט נתונים מ-2011.
אבישי ברוורמן: 2013.
אבישי ברוורמן: אנחנו נבקש מהממ"מ אם הם יכולים לשלוף ולהתקדם.
גלעד ארדן: האם זו מהירות הגלישה או המהירות הממוצעת שהצרכנים שלכם קנו?
<הרצל עוזר: כל המדינות נמדדות באותה שיטה.
<הרצל עוזר: אפשר לבקר את השיטה, אבל כולם נמדדים לפי קצב הגלישה שהלקוחות קנו וצורכים.
<הרצל עוזר: אם למישהו יש בבית מחשב ישן והוא גולש ב-WI-FI ממרחק, מהירות הגלישה שלו יורדת.
<הרצל עוזר: אנחנו, דרך אגב, מאפשרים לכל הלקוחות שלנו להפעיל שעון שמודד את מהירות הגלישה שלהם.
<הרצל עוזר: אנחנו מתחייבים על המהירויות האלו.
<הרצל עוזר: גם אם יש ביקורת, זה אחיד לכל המדינות.
אבישי ברוורמן: אני חושב שגם השר ארדן היה מעוניין שנתקדם לכיוון הולנד, שוויץ, שבדיה, דנמרק, דרום קוריאה.
אבישי ברוורמן: אנחנו עברנו באינדיקציה הזאת מדינות מכובדות כמו בריטניה, פינלנד, גרמניה, ארצות הברית של אמריקה וספרד.
אבישי ברוורמן: אני מבקש ממר איתמר מילרד.
גלעד ארדן: זה יפה לעשות את ההשוואה הזאת עם ארצות הברית, זאת אומרת לקחת מדינה X בארצות הברית ולכלול אותה עם מדינה Y.
אבישי ברוורמן: מה שגלעד אומר זה שכשמדברים על united states of America, עדיף להסתכל על ניו-יורק ו-L.A.
אבישי ברוורמן: גם אנחנו לא מחלקים את המדינה כמו שהיינו רוצים רק בשביל סטטיסטיקה.
גלעד ארדן: יחי ההשוואה.
אבישי ברוורמן: איתמר, אני יודע שאתם עושים עבודה רצינית ומוכשרת, אבל אולי כדאי שתאספו מכולם את הנתונים ותתנו לנו נתונים מעודכנים.
אבישי ברוורמן: זה יהיה מאוד מעניין.
<איתמר מילרד: לגבי המהירות זה נכון ל-7 ביולי 2013, כמו שצוין.
<איתמר מילרד: זה אתר השוואות בינלאומי.
<איתמר מילרד: זה לגבי מהירות העלאה וההורדה.
<איתמר מילרד: לגבי המחירים לא מצאנו.
אבישי ברוורמן: שמעת, הרצל, זה 2013, לא -2011.
<איתמר מילרד: לגבי המחירים לא מצאנו השוואה.
<איתמר מילרד: אנחנו מודעים לכך שזה רק 2011.
<איתמר מילרד: צריך לציין שהשוואות אחרות יהיה קשה לעשות, כי המחירים והמהירויות יורדים לא רק בארץ בעשרות אחוזים.
<איתמר מילרד: זאת תופעה עולמית.
<איתמר מילרד: זאת לא חוכמה להציג היום מחירים ב-2013 לעומת מחירים ב-2012 באיחוד האירופי, במיוחד כשהמחירים שאליהם מתייחסים הם מחירי כניסה של נכנסים חדשים לתוך השירות, לא ממוצע של כל המשתמשים.
<איתמר מילרד: אולי הנתונים שהחברות יציגו הם נתונים של כניסות חדשות ולא הממוצע.
<איתמר מילרד: המבצעים האלה הם לתקופה ארוכה של שנה וחצי .
<איתמר מילרד: לפעמים מדובר ב- 2 תקופות שונות עם מחיר שונה.
<איתמר מילרד: צריך לקחת את הממוצע לכל התקופה.
אבישי ברוורמן: מר מילרד, אני מודה לך מאוד.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מהחברות להזין כמה שיותר נתונים לממ"מ, כדי נוכל להתעדכן ולעדכן את כולם.
אבישי ברוורמן: אחד המשפטים החשובים ביותר בסטטיסטיקה - לצערי אני אומר בלעז כי לא השתמשו בעברית - זה Liars Figure and Figures Lie.
אבישי ברוורמן: אני חס וחלילה לא מתכוון, אבל בסטטיסטיקות ישבתי עם בנק ישראל, עם האוצר.
אבישי ברוורמן: גם אני עשיתי את זה פעם.
אבישי ברוורמן: חשוב שתעבירו את כל האינפורמציות לממ"מ כדי שנתעדכן איך אנחנו משתפרים.
אבישי ברוורמן: הסיפא של המשפט הזה זה מה שאמר השר.
אבישי ברוורמן: אנחנו מסתכלים לטופ של ה-OECD, לא לממוצע ולא ל-bottom.
<יעל מלם-יפה: תיקון חוק התקשורת (בזק ושידורים).
<יעל מלם-יפה: 38.
<יעל מלם-יפה: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 – (1) בסעיף 4(ד2)(3), אחרי "שירותים שונים" יבוא "ובכלל זה הפרדה בין מתן שירותים לבעל רישיון לבין מתן שירותים למנוי";
<דנה נויפלד: אנחנו מקריאים עכשיו את הנוסח שהעברנו לכנסת לפני שבוע וחצי.
<דנה נויפלד: סעיף 4(ד)(3) לחוק התקשורת הוא סעיף שמסמיך את השר לקבוע כבר היום הפרדות מבניות בין החברה לבין רישיונות אחרים של שירותים שהחברות נותנות.
<דנה נויפלד: לבזק יש חברה אם וחברות בנות, כאשר יש הפרדה בין השירותים השונים שכל חברה בת נותנת.
<דנה נויפלד: במסגרת מסמך המדיניות אמורות ההפרדות המבניות באופן מדורג ובהתאם להתפתחות השוק הסיטונאי להתבטל.
<דנה נויפלד: מה שאנחנו עושים פה זה מתקנים את הסעיף הקיים.
<דנה נויפלד: לדעתנו זה תיקון מבהיר.
<דנה נויפלד: הוא נועד לתת סמכות במקרה שלא יהיה שוק סיטונאי, או במקרה שיהיו כשלי שוק אחרים.
<דנה נויפלד: השר יוכל במקרים האלה לחייב את החברות לעשות הפרדה מבנית אנכית, כלומר להפריד בין שירותים שניתנים לבעלי רישיונות אחרים לבין שירותים שניתנים למנויים.
אבישי ברוורמן: אולי תתני לנו דוגמה למצב שבו קורה משהו, השר רואה שהדברים לא תואמים את מודל התחרות והוא עושה פעולה.
אבישי ברוורמן: תני לנו דוגמה ספציפית גם לדבר שעלול או עשוי לקרות וגם לפעולה.
<הרן לבאות: בהנחה שהשוק הסיטונאי לא יעבוד - הכוונה ב"לא יעבוד" זה שלא יתפתח מסחר ברמה הסיטונאית, זאת אומרת שהרבה מאוד קווים לא יימכרו לספקי השירותים - בזק והוט לא ימכרו קווים בסיטונאות בהיקפים גדולים לסלקום, פרטנר, טריפל סי.
אבישי ברוורמן: התוצאה תהיה ששיווי המשקל הקיים יישמר.
<רן לבאות: בדיוק.
<רן לבאות: שיווי המשקל יישמר.
<רן לבאות: המטרה היא לעשות צעד יותר דרסטי, שבו השר יאמר שחברת התשתית לא יכולה למכור את המוצר שלה לצרכן הקצה בקמעונאות.
<רן לבאות: היא הופכת למנוי.
אבישי ברוורמן: תן דוגמה במקרה שלנו.
<הרן לבאות: בזק מוכרת היום את תשתית האינטרנט לי ולך הביתה ישירות באמצעות המשווקים, באמצעות בזק עצמה.
<הרן לבאות: היא לא תוכל לעשות את זה יותר.
<הרן לבאות: היא תצטרך למכור את מוצר התשתית לחברה בת או לסלקום בלבד, היא לא תוכל להפעיל מערך קמעונאי ישיר.
<הרן לבאות: זאת הפרדה בין תשתיות לשירותים ברמת המסחר.
גלעד ארדן: תגיד אם זה קיים בעולם.
<הרן לבאות: המודל הבריטי הוא מודל כזה.
אבישי ברוורמן: מה עם חברתנו ביבשת?
אבישי ברוורמן: הבריטים לא אוהבים את היבשת.
<הרן לבאות: הם לא אוהבים.
<הרן לבאות: השאלה מה אתה אוהב, לא מה הם אוהבים.
אבישי ברוורמן: אני אוהב את האירופאים.
<הרן לבאות: יש כאלה ויש כאלה.
<הרן לבאות: זה קיים בעולם.
<הרן לבאות: בדרך כלל, כמו שהראינו במצגת הראשונה, השוק הסיטונאי עבד נהדר בהרבה מאוד מדינות.
אבישי ברוורמן: איך הולנד והסקנדינביות מתנהלות?
<הרן לבאות: אני לא זוכר סקנדינביות, אבל אני חושב שזה בלי הפרדת תשתיות.
<הרן לבאות: נכון, יאיר?
<הרן לבאות: אני יכול לתת את צרפת ואת גרמניה.
<יאיר חקאק: ההפרדה הזאת שנקראת הפרדה פונקציונאלית קיימת בדירקטיבות האירופיות, בחקיקה הכלל אירופית.
<יאיר חקאק: האופציה קיימת בכל מדינות אירופה.
<יאיר חקאק: היא מיושמת הלכה למעשה בבריטניה ובאיטליה אחרי מאבקים.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שהיא קיימת דה יורה בכל המקומות, אבל דה פקטו רק בבריטניה.
אבישי ברוורמן: למה היא קיימת דה פקטו רק בבריטניה ולא הפעילו אותה במקומות אחרים?
אבישי ברוורמן: לא היה צורך?
<יאיר חקאק: כל רגולטור מפעיל את שיקול דעתו, הוא רואה אם החברה משתפת פעולה או לא.
<יאיר חקאק: בבריטניה הגיעו למסקנה שהשוק הסיטונאי קצת מקרטע, לכן חייבו את חברת British Telecom להקים חברה חדשה שנקראת Openreach.
<יאיר חקאק: היא מופרדת ברמה מאוד מאוד נוקשה מ-British Telecom.
<יאיר חקאק: התמריצים למנהלים שונים לגמרי.
<יאיר חקאק: יש חומות סיניות מאוד מאוד גבוהות בין החברות.
<יאיר חקאק: יש ועדה ציבורית שמפקחת על Openreach, קוראים לזה equivalents of access.
<יאיר חקאק: Openreach מחויבת למכור לחברה הקמעונאית של British Telecom בדיוק באותם תנאים שהיא מוכרת למתחרים.
<דנה נויפלד: חשוב להבהיר שהסעיף הזה הוא הסעיף המסמיך, אין פה שום קבלת החלטה בעניין.
<דנה נויפלד: זה רק נועד למקרה שבו לא תתפתח תחרות.
ון פליישר בן-יהודה: אני רוצה להתחבר לדברים שנאמרו עכשיו על ידי גברת דנה נויפלד.
ון פליישר בן-יהודה: אוהבים להציג את העניין של סעיף מסמיך כאיזה משהו שאנחנו לא משתמשים בו בכלל, כאיזה משהו שאנחנו רק שמים אותו.
אבישי ברוורמן: רק הבריטים משתמשים.
ון פליישר בן-יהודה: העניין הוא שכשמכניסים סעיף כזה הוא מאותת משהו לשוק.
ון פליישר בן-יהודה: בסוף הוא מופיע בחוק.
ון פליישר בן-יהודה: זה שמשרד התקשורת הכניס אותו אומר שהוא רוצה לאותת משהו.
גלעד ארדן: אנחנו מודיעים את זה בלי לאותת.
אבישי ברוורמן: אין ספק שהאיתות קיים.
אבישי ברוורמן: בשאלות שלי הבהרתי שהאיתות הזה ברור.
ון פליישר בן-יהודה: המשמעות של הסעיף שהציגו בעדינות הוא עונש לבזק ולהוט.
ון פליישר בן-יהודה: לא אומרים שלא יהיה אולסייל כי הוט ובזק לא אשמות.
ון פליישר בן-יהודה: יכול להיות שהאולסייל לא יתפתח כי המתחרים לא ירצו לקנות קווים באולסייל, כי הם לא ירצו לעשות אולסייל.
ון פליישר בן-יהודה: אין פה איזה משהו שאומר מתי מפעילים את הסעיף הזה.
ון פליישר בן-יהודה: אם מפעילים את הסעיף הזה, שהוא עונש לבזק ולהוט, תפעילו אותו אם בזק והוט יתנהלו לא כמו שצריך.
אבישי ברוורמן: אני מבין מה שאת אומרת.
אבישי ברוורמן: המכשיר הזה קיים בידי הרגולטור במידה ואין התפתחות בכיוון התחרותי שאנחנו רוצים.
אבישי ברוורמן: אומרת גברת פליישר שאם הם התנהלו כשורה והיו סיבות שלא תלויות בהם או אולי דווקא במתחרים שלהם שלא פעלו כיאות, מדוע להעניש אותם.
<דנה נויפלד: זאת שאלת היישום.
<דנה נויפלד: הסעיף הזה, לטעמנו, כבר היום מכסה את האפשרות לעשות הפרדה.
<דנה נויפלד: התיקון שאנחנו עושים הוא תיקון למען הסר ספק, למען זה שלא תוכל להיטען טענה.
<דנה נויפלד: הסעיף הזה מסמיך אותנו כבר היום לעשות את זה.
<דנה נויפלד: השר כבר היום יכול להשתמש בסמכותו.
<דנה נויפלד: מבחינת היישום.
<דנה נויפלד: בוודאי שכל יישום של כל סמכות של השר צריכה להיות בהתאם לנסיבות ובהתאם למצב התחרותי.
<דנה נויפלד: היא לא נעשית, בניגוד למה שמוצג פה, כעניין של גחמה.
<דנה נויפלד: ככל שלא יתפתח שוק סיטונאי אני מניחה ואני בוטחת שאנחנו ננתח את הסיבות לאי התפתחותו של השוק הסיטונאי.
אבישי ברוורמן: זאת הערה מאוד ברורה, גברת נויפלד.
אבישי ברוורמן: אני מבטיח לך, גברת פליישר, שברגע שיהיו התנאים האלה והשר ינקוט את מה שהוא ינקוט, אנחנו נכנס בדחיפות את ועדת הכלכלה על מנת לבחון.
אבישי ברוורמן: אני מניח שגם את רוצה שתהיה פה תחרות.
אבישי ברוורמן: אם ידן של בזק והוט לא הייתה במעל אלא ידו של מישהו אחר, תאמיני לי שלא תהיה פה צעקה גדולה רק שלכם אלא גם שלנו.
ון פליישר בן-יהודה: אדוני היושב-ראש, אני מסכימה איתך, לכן אני אשמח שתוסיף הערה בתוך החוק כך שהנושא יובא לוועדת הכלכלה.
ון פליישר בן-יהודה: לדברים שנאמרו פה בעל-פה אין שום משקל.
אבישי ברוורמן: אני אשמח לקבל יותר סמכויות.
אבישי ברוורמן: אני לא צריך שזה יהיה כתוב.
אבישי ברוורמן: אם הדברים, חס וחלילה, לא יהיו כמו שצריך, אז הכנסת היא הגוף הריבוני במדינת ישראל ואנחנו נעלה את זה מיד.
גלעד ארדן: אני רוצה להוסיף עוד נדבך למה שאמרת.
גלעד ארדן: אני גם מתחייב כאן לפרוטוקול.
גלעד ארדן: כיוון שאני מקווה שבתקופת כהונתי נדע אם בזק מאפשרת לשוק הסיטונאי להתפתח או שמא נוצרים קשיים ביישום, אז לפני שאדון ואקבל החלטות בנושא אני אביא את זה לידיעתך ולידיעת הוועדה.
גלעד ארדן: אם תרצו לקיים דיון מוקדם נקיים על זה דיון.
<אתי בנדלר: אני רוצה להעיר, גברת פליישר, על כך שאמרת שלדברים שנאמרו כרגע אין כל בסיס או משהו כזה.
<אתי בנדלר: אני לא יכולה להתעלם מהתגובה שלך.
<אתי בנדלר: החוקים כולם, לא רק חוק התקשורת, מעניקים סמכויות רבות מאוד לשרים שמותנות בהפעלת שיקול דעת על ידי השר או הרגולטור לפי החוק שבו מדובר.
<אתי בנדלר: ההלכות על הפעלת שיקול הדעת של הרגולטור ידועות לך.
<אתי בנדלר: כל בעל שררה צריך להפעיל את שיקול דעתו בסבירות, בהתבסס על מסד נתונים.
<אתי בנדלר: כך כל ההלכות בקשר להפעלת שיקול דעת מינהלי.
<אתי בנדלר: לומר שאין לזה בסיס זה פשוט לא נכון.
ון פליישר בן-יהודה: לא התכוונתי שאין בסיס לדברים שנאמרו, התכוונתי שאין משקל לזה שזה נאמר כדברי רקע.
אבישי ברוורמן: הנקודה שלך הובהרה.
אבישי ברוורמן: השר אמר דבר מאוד חשוב שנרשם בפרוטוקול.
אבישי ברוורמן: כולנו מקווים שהדברים יהיו על מי מנוחות, קצת גלים קטנים אבל בלי סערות.
אבישי ברוורמן: אם פתאום נראה שהדברים לא עובדים והשר יצטרך להפעיל את סמכותו, אז הוא יתקשר ליושב-ראש ועדת הכלכלה, יהיה פה דיון ובמקביל תהיה התקדמות.
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה מכובד, דמוקרטי ויאה.
ון פליישר בן-יהודה: בריטניה, לפי מיטב ידיעתי, היא המקום היחידי באירופה שבו מיושם המודל הזה.
ון פליישר בן-יהודה: היא המדינה הכי נכשלת באירופה.
אבישי ברוורמן: השימוש בבריטניה לא מפחיד אותנו.
גלעד ארדן: אני יכול להביא לידיעת הוועדה – זה במסגרת מה שהתחייבתי - שכבר היום יש נקודת מבחן לנכונות של שיתוף פעולה של בזק.
גלעד ארדן: לפי הנחיית המשרד הם היו נדרשים עד היום להעביר לסלקום ולפרטנר את פריסת עונות התקשורת שלהם כדי להתחיל ולבחון את היישום.
גלעד ארדן: אני מקווה שהם יעבירו, כי בעבר הם קצת עכבו.
אבישי ברוורמן: מה לוח הזמנים, אדוני השר?
גלעד ארדן: זה אחרי עיכובים ודחיות.
גלעד ארדן: יצא במקרה שזה עד היום.
<ניר יוגב: עד 8 חודשים.
גלעד ארדן: 8 חודשים אנחנו כבר מבקשים את זה.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהנושא הובהר.
<אתי בנדלר: הפסקה הראשונה אושרה.
<יעל מלם-יפה: (ד) בסעיף 4ג1, במקום "בביצוע פעולות בזק או במתן שירותי בזק" יבוא "בביצוע פעולות בזק, במתן שירותי בזק או בביצוע שידורים" ואחרי "לרבות" יבוא "בעל רישיון לשידורים";
<דנה נויפלד: סעיף 4ג1 הוא הסעיף שמקנה סמכות לדרוש מידע מבעלי רישיון שונים.
<דנה נויפלד: כיוון שאנחנו הולכים לעולם של בנדל, כמו שהסביר הרן בהרצאה הראשונה - - -
אבישי ברוורמן: לעולם של?
<דנה נויפלד: בנדלים.
גלעד ארדן: סלי תקשורת.
<דנה נויפלד: סעיף 4ג1 לחוק התקשורת הוא סעיף שמכוחו אנחנו דורשים מידע מבעלי רישיון שונים בטרם קבלת החלטות רגולטוריות.
<דנה נויפלד: כיוון שאנחנו הולכים לעולם של חבילות שירותים אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף, שכרגע לא חל על בעלי רישיונות לשידורים, את בעלי הרישיונות לשידורים כדי שגם מהם נוכל לקבל מידע טרם קבלת החלטה.
אבישי ברוורמן: תני לנו דוגמה.
<הרן לבאות: סביר מאוד שסלי השירותים העתידיים יכילו בתוכם שירותי טלוויזיה.
<הרן לבאות: כמו בכל העולם יהיה אינטרנט, טלפוניה וטלוויזיה, סוג של טריפל כמו שהוט עושה היום.
<הרן לבאות: על מנת לבחון את התפתחות השוק, את המחירים בשוק שלא נערכת פרקטיקה אנטי תחרותית, אנחנו נבקש לקבל מידע מבעל רישיון לשידורים.
אבישי ברוורמן: אני חושב שאין פה הסתייגויות.
<יעל מלם-יפה: (3) בסעיף 5 – (א) בסעיף קטן (ב) – (1) בפסקה (1), אחרי "והסדרים נלווים למימוש קישור גומלין" יבוא "והתשלומים בעדם" ואחרי "ככל שהמידע נדרש" יבוא "לצורך מתן שירותים בידי בעל רישיון אחר למנוייו או";
<דנה נויפלד: זה הסעיף שמקנה סמכות לקבוע את החובה לאפשר קישור גומלין ושימוש.
<דנה נויפלד: כבר היום יש בתוך הסעיף התייחסות להסדרים נלווים שהשר יכול לקבוע.
<דנה נויפלד: אנחנו מוסיפים עכשיו סמכות כך שהשר יוכל גם לקבוע תשלומים בעד אותם הסדרים נלווים שהוא קובע.
אבישי ברוורמן: דוגמה.
<הרן לבאות: שוק סיטונאי מחלק את תשתית התקשורת להרבה מאוד פלחים, להרבה מאוד מקטעים.
<הרן לבאות: ספק השירותים יכול להתחבר במקטע מסוים ולשים באותו חדר תקשורת גם את הציוד שלו.
<הרן לבאות: במקרה כזה יכול להיווצר מצב שבו סלקום תרצה להיכנס לחדר של בזק, להגיד שהיא מעוניינת להתחבר, לשים שם ארון תקשורת ולעשות הקבלה לתשתית.
<הרן לבאות: בזק תהיה רשאית לבקש חלוקה במיזוג האוויר, בהוצאות החשמל, בהוצאות השכירות או אפילו בניקיון.
<הרן לבאות: אלה שירותים נלווים להפעלת אותו חדר שסלקום ביקשה והרגולטור יאפשר לה להיכנס על מנת להתחבר במקטע אחד של הרשת.
<הרן לבאות: במצב שבו יכולה להיווצר אי הסכמה או שנאלץ לקבוע את זה מראש מכיוון שהשחקנים לא ישתפו פעולה, אנחנו מבקשים שהשר יוכל לקבוע את כל התשלומים עבור השירותים האלה.
אבישי ברוורמן: אנחנו כולנו בעד שיתוף פעולה.
אבישי ברוורמן: סביר להניח שזה לא קורה.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להגיע למודל תחרותי שבסוף כולם ישחקו בכל המגרשים.
אבישי ברוורמן: יש תקופת מעבר.
אבישי ברוורמן: במקרה הזה השר יוכל להפעיל את סמכותו על-מנת להחיש את התהליך.
<יעל מלם-יפה: (2) בפסקה (2), אחרי "למדד המחירים לצרכן" יבוא "או למדד אחר";
<דנה נויפלד: אנחנו מתקנים עכשיו את הסעיף שמכוחו נקבעים התשלומים והמחירים.
<דנה נויפלד: כרגע נקבע בתוך החוק שהשר יכול לקבוע הוראות לעניין הצמדה למדד מסוים, שהוא מדד המחירים לצרכן.
<דנה נויפלד: אנחנו מבקשים להרחיב את האופציה כך שיהיה אפשר לקבוע גם הצמדה למדד אחר.
<הרן לבאות: זה ברור לכל כשכשאתה עושה מערכת מאוד מאוד מורכבת של תמחיר שכולל עלויות שכר שצמודות לשכר ומוצרים שנרכשים בסל מטבעות מסוים או בדולרים - אני יכול לתת הרבה מאוד דוגמאות - אתה לא מעוניין להצמיד למדד מאוד פשוט שלפעמים לא מייצג את ההצמדה הדרושה למחיר.
אבישי ברוורמן: תן דוגמה.
<הרן לבאות: אם נקבע לשירות נלווה מחיר והשירות הנלווה הזה יהיה ברובו עניין של תעסוקה, כמו השחלת כבל בקנה, יכול להיות שלא נרצה להצמיד אותו למדד, כי בין השחלת כבל לקנה אין קשר למדד.
אבישי ברוורמן: כמו בנושא הבנייה שאתה צריך להתמקד בדברים שרלוונטיים לענף.
אבישי ברוורמן: נמנעים – אין אושר
<דנה נויפלד: את הסעיף שיעל הולכת להקריא עכשיו היא לא צריכה להקריא כי הצבענו עליו אתמול.
<דנה נויפלד: הייתה איזו שהיא השלמה שנדרשה בעקבות שינוי הנוסח של אתמול.
<דנה נויפלד: את זה יעל תקריא.
אבישי ברוורמן: אנחנו נקרא את זה מהתחלה.
אבישי ברוורמן: לא נצטרך להצביע על מה שהצבענו, רק נצביע על התיקון.
<יעל מלם-יפה: (ב) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) קביעת התשלומים או מתן ההוראות לפי סעיף קטן (ב) (בסעיף קטן זה – תשלומים בעד קישור גומלין) יכול שתיעשה, בין השאר, בהתבסס על אחד מאלה: (1) עלות לפי שיטת חישוב שיורה עליה השר בתוספת רווח סביר; (2) נקודת ייחוס הנגזרת מאחד מאלה: (א) תשלום בעד שירותים שנותן בעל הרישיון; (ב) תשלום בעד שירותים אחרים בני-השוואה; (3) תשלומים כאמור בפסקאות (א) או (ב) או תשלומים בעד קישור גומלין או שירות מקבלי לו, במדינות אחרות.
<יעל מלם-יפה: "; (ג) בסעיף קטן (ד), במקום "יורה השר על המחיר בהתבסס על עלות קישור הגומלין" יבוא "יורה השר על המחיר בעד קישור הגומלין".
<יעל מלם-יפה: במקום "בתוספת רווח סביר" יבוא "ויכול שהשיטה כאמור תיעשה, בין השאר, כאמור בסעיף קטן (ב1)";
אבישי ברוורמן: זה בדיוק אותו דבר.
אבישי ברוורמן: אני לא רואה בעיה.
אבישי ברוורמן: זו אותה רוח שהחלטנו עליה אתמול.
<אתי בנדלר: אני מבינה שהוועדה הצביעה על ההתאמה של המוצע בסעיף קטן (ג) לנוסח שאושר בסעיף הקודם.