GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: אנחנו הוצאנו לדרך את שדה התעופה רמון באזור רמת תמנע, זה דבר שהיה מונח הרבה מאוד שנים לפתחן של ממשלות, היו החלטות, דיברו על אתרים, דיברו לעשות ריצ'רץ' עם ירדן, דיברו על שדה תעופה משותף, דיברו על כל האופציות בעולם.
ישראל כץ: כשאני הגעתי כבר הייתה החלטה להקים את זה ברמת תמנע, אבל היא לא מומשה.
ישראל כץ: היו ויכוחים של שנים, קונספטואליים, בין האוצר לתחבורה, בין שרים.
ישראל כץ: אחרי התייעצויות והכנת הדברים, הבאנו להכרעה בנושא הזה, וגם אחרי ההכרעה במדינת ישראל אתה צריך עוד החלטה ועוד החלטה, ועוד פעם לוודא, ובסוף בסוף בסוף, הפרויקט הזה יצא לדרך.
ישראל כץ: יעקב גנות מינה את עצמו כראש המינהלת של הפרויקט, זאת אומרת הוא ממלא עכשיו שני תפקידים.
אבישי ברוורמן: אתה מינית את עצמך?
ישראל כץ: בסדר גמור, מתוך נטילת אחריות.
ישראל כץ: פעם בשבוע הוא נוחת שם ומגיע לאילת, והוא אחראי.
ישראל כץ: "מידיו אבקשנו" – כתוב במקורות.
אבישי ברוורמן: רבותי, כל כך הרבה תלמידי חכמים סביב שולחן אחד.
ישראל כץ: בעיני, התפקיד השני לא פחות חשוב מהראשון.
ישראל כץ: השארנו את ועדת האיתור בחיים שנה שלמה כדי לראות שהוא מתחיל את הפרויקט השני, עכשיו הוא צריך לכנס אותה – ועדה שבחרה בו כמנכ"ל – אבל זו רק בדיחה.
<לאה ורון: יש עוד תקוות בלב.
ישראל כץ: במדינת ישראל, גם כשמחליטים, גם כשהתקציב הוא לא מתקציב המדינה וגם כשהאתר מאושר, אתה צריך לעשות מאמצים עילאיים כדי שפרויקט יצא לדרך.
ישראל כץ: הכלים עובדים, למדתי כבר לקבל תמונות בסלולרי, הוא מצלם לי את ההתקדמות, שולח בבקרים.
אבישי ברוורמן: אני מבין שאתה גם כן הולך לנהל את הקמפיין שלך בפייסבוק, או שעוד לא?
ישראל כץ: איזה מהקמפיינים?
ישראל כץ: אנחנו משתמשים בפייסבוק דווקא.
אבישי ברוורמן: רבותי, נבטים על הכוונת ואנחנו נתמוך בזה.
ישראל כץ: רשות שדות התעופה, שאמונה, ממונה, מתפרסם - מכרז התשתיות כבר יצא לדרך, עכשיו המכרז הבין-לאומי.
<יעקב גנות: ה-BQ יוצא בשבוע הבא.
ישראל כץ: עוד מעט אתה תדווח על כך.
ישראל כץ: זה שדה התעופה האזרחי הראשון שמוקם מאז קום המדינה.
ישראל כץ: אגב, המסלול הוא מסלול ארוך, מתאים גם לחיל האוויר, מתאים לכל סוגי המטוסים.
ישראל כץ: אין לנו שדה אלטרנטיבי במדינת ישראל לשעת חירום.
ישראל כץ: כשיש ערפל, ויותר מזה, ולא יכולים לנחות בנתב"ג, מפנים לעמאן, מפנים ללרנקה.
אבישי ברוורמן: כבוד השר, אנחנו פה.
אבישי ברוורמן: אני רוצה עוד פעם לחדד.
אבישי ברוורמן: מכיוון שהמאבק על נבטים ויכולת הביצוע, אני מתכונן – יש לנו כמובן חוק ההסדרים ונושא הדיור ואולי נושא הגז ואלף ואחת דברים – אבל הנושא הזה של נבטים צריך לקבל הכרעה.
אבישי ברוורמן: אני מאוד רוצה אפילו לקיים ישיבה במושב הזה כדי לקדם את זה.
ישראל כץ: יש לי עוד הצעה.
ישראל כץ: גיורא רום וגנות וכל מי שעוסקים מטעמנו - -
אבישי ברוורמן: ניפגש.
ישראל כץ: - - בהיבט המקצועי – תזמין אותם אליך.
אבישי ברוורמן: יבוצע.
ישראל כץ: כדי שייתנו לך את הנימוקים התעופתיים של נחיצות העניין.
אבישי ברוורמן: גיורא, אתה זוכר, הייתה ישיבה בוועדת הכספים שישבנו אז, נכון?
<גיורא רום: ועדת הכלכלה.
ישראל כץ: מה יקרה אם זה לא יהיה מבחינת התעופה ולמה צריך.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה את זה כדי שנזרז את הדיון במושב הזה.
ישראל כץ: עוד סוגיה זה עניין שדה דב – גנות ידווח.
ישראל כץ: אני כשר תחבורה, המנדט שלי זה לא לסגור שדות תעופה אלא להקים שדות תעופה, אלא מה?
ישראל כץ: מאחר שאנחנו ידענו על פסיקת בית-משפט – אגב, לגבי שדה התעופה בהרצלייה המצב דומה – בדרך כלל מתחיל איזשהו תהליך והמדינה מתחייבת לפנות עד מועד מסוים.
ישראל כץ: זה המצב בשני המקומות.
ישראל כץ: כשר תחבורה אני לא יכול שלא להיערך לעתיד, אם יש כבר פסיקה, ובשלב מסוים זה יצטרך להיות מפונה – לא בגלל שישאלו אלא בגלל שאני יודע שצריך להכין אלטרנטיבות.
ישראל כץ: הרי לא ייתכן, חיל האוויר צריך אלטרנטיבה לשדה דב, התעופה האזרחית המסחרית צריכה אלטרנטיבה, וגם התעופה הקלה צריכה אלטרנטיבה.
ישראל כץ: בזמנו, המליצו על עין שמר.
ישראל כץ: ראש מועצת מנשה לא נלהב מההמלצה הזאת.
ישראל כץ: בכל מקרה, צריך שדה למטוסים קלים.
איילת שקד: במרכז.
ישראל כץ: עוד פעם, מגידו זה במרכז כי אנחנו עושים רשת כבישים ורכבות שמאפשרת, היום כבר הכול מרכז.
ישראל כץ: רוב הגליל והנגב יהיו מרכז.
רוברט אילטוב: מה זאת אומרת ראש המועצה נגד?
רוברט אילטוב: אם המדינה צריכה שדה תעופה, מה זאת אומרת הוא נגד?
רוברט אילטוב: אז כל ראש מועצה יהיה נגד.
ישראל כץ: אני לא רוצה להיכנס לזה.
רוברט אילטוב: לא יהיה מצב שראש מועצה יסכים שיהיה לו שדה תעופה.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אילטוב, אנחנו ניתן גם לאילן שדה לדבר.
ישראל כץ: אני רק מעיר את ההערות ברוח טובה, אבל ההתנגדות הבסיסית, היא לא מתחילה מראש המועצה, היא מתחילה מחיל האוויר.
ישראל כץ: כל מה שקשור לתעופה זה מול חיל האוויר – יש שם מערכות שונות, דברים שונים – מזה ההתנגדות הבסיסית.
ישראל כץ: אחרי זה המועצה – כל אחד אוהב תשתיות, בתנאי שלא מוקמות ממש אצלו והוא מרוויח.
רוברט אילטוב: זה מה שאני אומר.
ישראל כץ: אמרתי להם פעם במגידו, כשדובר שם על שדה תעופה בתחילת הקדנציה, שמי שימציא מטוס שמסוגל להמריא בלי להשמיע רעש, יקבל פרס נובל – לא לשלום, אחד כבר קיבל לשלום, זה עוד לא זה, אבל פרס נובל לוודאות.
רוברט אילטוב: לפיזיקה.
ישראל כץ: לא, זה היה שמישהו קיבל פרס נובל – נדמה לי נשיא ארצות-הברית – ועוד לא הביא שלום.
ישראל כץ: אמרתי, אני מבטיח לכם בעניין הזה, זה יהיה עם כיסוי גם.
איילת שקד: השר, אתה אומר שהשדות לא יפונו עד שלא יהיה תחליף שיעבוד?
ישראל כץ: לא, אני אומר שיש התחייבות משפטית לפנות, וחייבים להקים שדות.
ישראל כץ: אנחנו לא רוצים להגיע בכלל למצב הזה של להיקלע לסתירה עם הפסיקה המשפטית.
אבישי ברוורמן: לאור השאלה, רק תסביר בדיוק.
אבישי ברוורמן: שדה דב, הרצלייה, מתי מפנים, לא מפנים?
<עוזי יצחקי: יש פה מצגת קצרה של גנות.
אבישי ברוורמן: איך אתם מחלקים את זה?
אבישי ברוורמן: גיורא וגנות זה ג.ג.
אבישי ברוורמן: יעקב, בבקשה.
<יעקב גנות: קודם כול, לגבי שדה תעופה ברמון.
ישראל כץ: עד עכשיו פירטתי את הדברים שניתנים לביצוע, את שאר הדברים אני נותן להם להציג.
אבישי ברוורמן: מה שנקרא, כהן צדק.
<יעקב גנות: שדה התעופה ברמון, לפני כשלושה שבועות התחלנו לעבוד.
<יעקב גנות: עובדים כיום יותר מ-25 טרקטורים.
<יעקב גנות: כל המכשולים לגבי הקמת השדה, נכון להיום, הוסרו; עם כל חברות התשתיות הכול סוכם, הכול תוקצב.
<יעקב גנות: מעצ, מקורות, חברת חשמל, העירייה, מחר יש דיון אצל השר לסגור את נושא הארנונות וכל יתר העלויות, ולמעשה אנחנו מתקדמים.
<יעקב גנות: אין לנו כרגע עיכוב, אנחנו נעמוד בלוח הזמנים שנקבע.
<יעקב גנות: שדה דב - שתי החלטות ממשלה לגבי שדה דב, נכון להיום, אני מקווה שבימים הקרובים, לאחר שמצאנו פתרון לתעופה הסילונית, לתעופה המסחרית של שדה דב, מלבד כ-20 כלים קלים, שגם לגביהם יש תקצוב על מיקומם העתידי בחיפה, במחניים.
<יעקב גנות: הנושא מתוקצב, סגור עקרונית, לא סופית, ועם העברת בח"א 27 לרשות שדות התעופה, קבלנים שעובדים כרגע בשדרוג המסלולים, ממשיכים באותה תנופה לשדרג ולהכין את כל נושא הקליטה של הפעילות משדה דב לשדה בנתב"ג.
<יעקב גנות: לגבי הרצלייה, למרות ההחלטה ולמרות הודעת היועץ המשפטי לממשלה שבמאי 2015 השדה אמור להיסגר - -
<קריאה: אפריל.
<יעקב גנות: - - אין לנו כרגע פתרון.
<יעקב גנות: השדה הזה הוא בסיס, הרצלייה למעשה זה בסיס לפעילות האזרחית של מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: ולכן, מה יקרה, מר גנות?
<מייק סקה: אתה מונע הקמה של 15,000 יחידות דיור.
אבישי ברוורמן: אף אחד לא מדבר פה ללא רשות דיבור.
אבישי ברוורמן: חברי כנסת, יש כאן מנהג – שאולי גם אותו נשנה – כרגע הנורמה עוד כזאת.
רוברט אילטוב: מי זה דיבר, הנדל"ניסט הזה?
אבישי ברוורמן: לא ידברו.
אבישי ברוורמן: פעם שנייה – החוצה.
רוברט אילטוב: אפשר שיציג את עצמו?
<קריאה: מהנדס העיר הרצלייה.
<יעקב גנות: סליחה, אני קובע עובדה, ואני חושב שמחובתי להודיע פה.
<יעקב גנות: בחודש מאי 2015, מאחר שאין לנו כרגע, ועוד לא התחלנו להקים את השדה החלופי – לא עין שמר, לא מגידו ולא מקום אחר – אני לא יודע איך, אפשר להעתיק, אפשר לסגור, אם הפגיעה ברורה בתעופה האזרחית - גיורא ירחיב, אני מקווה, אבל מבחינתנו, אנחנו לא ערוכים לשדה חלופי להרצלייה.
אבישי ברוורמן: ראש עיריית הרצלייה והמהנדס, רציתם להעיר פה הערה.
אבישי ברוורמן: בבקשה, מר יהונתן יסעור, ראש עיריית הרצלייה הנוכחי.
<יהונתן יסעור: פינוי שדה הרצלייה יאפשר בנייה.
<יהונתן יסעור: אני מייצג גם את כפר שמריהו וגם את רעננה בדיון הזה.
<יהונתן יסעור: פינוי של שדה התעופה יאפשר תוכנית ל-15,000 יחידות דיור ממש במתחם הזה ועוד עשרות אלפים של יחידות שמוגבלות היום בגלל מגבלות השדה, הגובה ובטיחות טיסה, מלבנות ולהגביה את האזור מבחינת גובה המבנים.
<יהונתן יסעור: היינו שמחים להתחיל את התכנון יחד עם רשות שדות התעופה.
<יהונתן יסעור: משום מה, הם לא משתפים פעולה בעניין הזה.
<יהונתן יסעור: אנחנו נשמח מייד להתחיל את התכנון של המתחם הזה.
<יהונתן יסעור: בנושא של פינוי השדה אי-אפשר לבוא ולהיתלות באילן גבוה, שאין חלופה.
<יהונתן יסעור: אז לא יהיה בית-ספר.
<יהונתן יסעור: שלושה בתי-ספר שפועלים בהרצלייה יתפזרו בין שדות התעופה האחרים, ולאו דווקא צריך למקד את זה לדעתי בשדה כזה או אחר.
<יהונתן יסעור: לכן, אנחנו עומדים על כך שהשדה יפונה ב-15 באפריל, כמו שזה הובטח.
אבישי ברוורמן: מהנדס העיר, אתה רוצה להוסיף משהו?
<מייק סקה: רק את הערת הביניים שקראתי, זה הכול.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, קיבלנו.
<אלון גלרט: רק הערה קטנה.
אבישי ברוורמן: אדוני זה היועץ המשפטי אלון גלרט, כמדומני?
אבישי ברוורמן: את מי אדוני מייצג?
<אלון גלרט: עורך-דין אלון גלרט, מייצג את משתמשי שדה התעופה בהרצלייה.
<אלון גלרט: יש הרבה נימוקים והרבה סיבות מדוע לא צריך לסגור את שדה התעופה, אורי אביב יציג אותם, רק הערה משפטית.
<אלון גלרט: לי לפחות לא ידוע על פסק-דין שמורה על סגירת שדה התעופה בהרצלייה.
<אלון גלרט: יש אולי הודעה שמסתמכת על החלטת המועצה הארצית, כשגם המועצה הארצית, שקבעה שבאפריל 2015 הוא ייסגר, היא קבעה שהמועצה הארצית תהיה רשאית להאריך את התקופה מעת לעת, את תקופת הסגירה.
<אלון גלרט: לכן, האמירה לגבי אפריל 2015, היא עדיין כפופה להחלטת המועצה הארצית.
<אלון גלרט: צריך פשוט לתקן את זה.
אבישי ברוורמן: מר גלרט, כמו שאתה יודע, אני מאוד מכבד יועצים משפטיים, אבל לכל יועץ משפטי יש counterpart שנותן עצה אחרת.
אבישי ברוורמן: אולי נשמע את מלי סיטון, את היועצת המשפטית של משרד התחבורה, בבקשה.
<מלי סיטון: אכן, כמו שציין עורך-דין גלרט, המועד שנקבע הוא מול התמ"א והוא נמסר בהודעה שמסרה המדינה אגב הליך משפטי שהתנהל לגבי פינוי הרצלייה, והוא תלוי-תמ"א, שזאת הודעת המדינה על פינוי, בלי מציאת חלופה.
אבישי ברוורמן: מרוב עורכי-דין - בסופו של דבר, המדינה אמרה צריך לפנות.
<מלי סיטון: נכון.
<מלי סיטון: ולא תלתה את הפינוי הזה בחלופה.
אבישי ברוורמן: ולא תלתה את זה בשום תנאי.
אבישי ברוורמן: ולכן את חולקת על דעתו של עורך-דין גלרט.
<מלי סיטון: לא לא, אנחנו אומרים אותו דבר.
אבישי ברוורמן: אותו דבר.
אבישי ברוורמן: אלא?
<מלי סיטון: אני חושבת שעורך-דין גלרט ניסה רק לתקן ולומר על דברים שנאמרו קודם, שיש החלטה שיפוטית.
<מלי סיטון: אין החלטה שיפוטית, יש הודעת מדינה במסגרת הליך משפטי, שנמסרה לבית-המשפט, על תאריך הפינוי הזה.
<אלון גלרט: שתלויה במועצה הארצית, שרשאית להאריך.
איילת שקד: המדינה רשאית להאריך את זה?
<אלון גלרט: המועצה הארצית.
<מלי סיטון: המועצה הארצית, במסגרת התמ"א.
אבישי ברוורמן: עכשיו אני מעביר את השאלה לשר התחבורה.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר שמענו, יש פרויקט שרוצים להתחיל לבנות, משהו עוצר את הסיפור.
אבישי ברוורמן: איך אפשר לקדם את זה?
ישראל כץ: אני, כמדיניות, תומך בהעתקת שדה התעופה.
ישראל כץ: אני גם מכבד ומבין את הטייסים ואת המשתמשים, שרוצים באופן לגיטימי להמשיך להשתמש בשדה.
ישראל כץ: במאזן הכולל, אני מבחינתי קבעתי את המדיניות – ביקרתי בעיריית הרצלייה, פגשתי את ראשי הרשויות, ישבנו לדיונים במשרד, וקיבלנו את ההחלטה.
ישראל כץ: העניין המשפטי כמובן מתנופף מעל כולנו, מתנוסס מעל כל הדבר הזה.
ישראל כץ: כרגע, גם כשהייתה החלטה על פינוי שדה דב, במסגרת ההחלטה הזאת יש החלטה שקודם כול הטלתי על יעקב גנות לאתר אתר לטיסה למטוסים הקלים – יכול להיות שהוא יבדוק את מגידו, יכול להיות שהוא יבדוק דברים אחרים.
אבישי ברוורמן: באיזה לוח זמנים?
ישראל כץ: ופינוי שדה דב, נאמר במפורש שיתוקצב התכנון להקמת השדה, עוד לא דיברו על הבנייה עצמה, וזה הגיוני שמהפינוי הזה בסופו של דבר גם יהיו משאבים, או מפינוי הרצלייה, לטובת רשות שדות התעופה.
אבישי ברוורמן: מה לוח זמנים שנתת למר גנות?
ישראל כץ: מבחינתנו, ניסינו לקדם ולבחון את נושא עין שמר, שעליו החליטה כבר או המליצה הממשלה הקודמת.
ישראל כץ: כאן גם חיל האוויר ומשרד הביטחון לא נתנו אישור.
ישראל כץ: היו הרבה מאוד מגעים, עוד לא הגענו לראש המועצה.
ישראל כץ: אנחנו מולם לא הצלחנו – היו דיונים בעל-פה, היו שיחות – אולי גיורא, שהוא הסמכות המקצועית בעניין, יסביר.
ישראל כץ: הגיע למגעים, הגיע אפילו להבנות בעל-פה, זה לא הגיע להחלטה.
ישראל כץ: ניסו, אני יודע, אפילו באזור שדה תימן – כי מדברים רק על המרכז – אבל אפילו באזור היותר דרומי לא נתנו פתרונות, חיל האוויר.
ישראל כץ: השמים באופן טבעי הם משאב מוגבל מבחינת חיל האוויר.
ישראל כץ: אנחנו גם – בוא נאמר את זה ברצינות ונתייחס ברצינות לכמות האיומים, כל יום יש איזו סכנה לגלשן, לטיסן, למזל"ט – כל הדברים האלה מאוד מורכבים כאן, המדינה היא לא גדולה.
ישראל כץ: אנחנו מבינים גם את האחריות שמוטלת עליהם.
ישראל כץ: יחד עם זאת, חייבים לפתח תעופה אזרחית, חייבים לאפשר ולמצוא פתרונות.
ישראל כץ: צריכים להחליט על אתר שבו יוקם השדה לתעופה קלה.
רוברט אילטוב: כבוד השר, אנחנו עכשיו רואים שהולכים להיסגר שני שדות תעופה במרכז הארץ, ללא שום אלטרנטיבה.
אבישי ברוורמן: שדה דב והרצלייה.
ישראל כץ: ללא פתרון לתעופה הקלה.
ישראל כץ: למסחרית זה יהיה בנתב"ג.
<יעקב גנות: לא.
<יעקב גנות: סליחה, שדה דב קיבל פתרון.
ישראל כץ: אולי תפרט, יעקב.
<יעקב גנות: מבחינת שדה דב מצאנו – לא פתרון – ניתן פתרון הולם לגבי התעופה הסילונית, התעופה המסחרית.
<יעקב גנות: לגבי התעופה הקלה - -
ישראל כץ: תסביר איפה.
<יעקב גנות: - - הפתרון הוא על-ידי העברת בח"א 27 והקמת התשתיות התעופתיות על שטח שהוא מועבר אלינו בימים אלה.
ישראל כץ: בנתב"ג.
<יעקב גנות: בנתב"ג.
איילת שקד: לגבי הרצלייה?
<יעקב גנות: לגבי התעופה הקלה, אותם כ-20 כלים - - -
ישראל כץ: זה ככה מתוכנן.
אבישי ברוורמן: רבותי, אחד-אחד.
אבישי ברוורמן: מר גנות, הבנו את הנושא הזה.
איילת שקד: לגבי התעופה הקלה?
<יעקב גנות: לגבי התעופה הקלה מדובר בפחות מ-20 כלים קלים.
<יעקב גנות: הפתרון הוא בחיפה, מחניים – תוקצבנו, ואין בעיות.
איילת שקד: אז הבעיה היא רק עם הרצלייה?
<יעקב גנות: הבעיה היא הרצלייה, אני הדגשתי – הרצלייה.
איילת שקד: יש לי שאלה לשר.
איילת שקד: בעקבות מה שאמרה היועצת המשפטית, שבעצם אין פסק-דין חלוט שצריך באמת לפנות אלא שזה כן תלוי - - -
ישראל כץ: יש הודעת מדינה.
איילת שקד: כן, אבל שכן בידי המדינה להאריך את הפינוי.
איילת שקד: האם התוכנית שלכם היא לא לפנות עד שתהיה אלטרנטיבה?
ישראל כץ: בואו נשמע, אני לא יודע.
אבישי ברוורמן: לפני שאני נותן לגיורא רום, אני רוצה עוד שתי תשומות לתשובה של גיורא.
ישראל כץ: ניתן גם להשיב לאיילת.
אבישי ברוורמן: הוא יתייחס לזה גם כן.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מאורי אביב, אגודת התעופה הכללית, בקצרה את העמדה, ומגבי טפר, מנכ"ל ארקיע, לאור הנקודה שאמרנו, תהיה הסבה של טיסות ארקיע לנתב"ג.
אבישי ברוורמן: ומילה אחת, אבל בקצרה, לפני שאלוף במיל.
אבישי ברוורמן: רום מדבר, מאל"מ ג', ראש מחלקת תואר בחיל אוויר, שיסביר בטח מדוע חיל האוויר מוכן עכשיו לתמוך בהחלטה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש קודם כול מאורי אביב בקצרה.
אבישי ברוורמן: בבקשה, אורי.
<אורי אביב: התעופה הקלה היא תעופה כללית - מטוסי כיבוי אש, פינוי בהיטס, צילום אווירי, טיסות סיור עבור משרד הפנים והכשרת טייסים לחברות התעופה הסדירות.
<אורי אביב: לראות את התעופה הקלה הזו כאילו היא רק איזשהו שעשוע של עשירים זה פשוט זרייה - - -
אבישי ברוורמן: מישהו אמר שזה שעשוע של עשירים?
אבישי ברוורמן: עד עכשיו לא שמעתי.
<אורי אביב: לא.
<אורי אביב: רוב האנשים שלומדים טיסה או שהם הולכים להיות עורכי-דין, רופאים, או טייסים.
<אורי אביב: הם לומדים את זה בגיל צעיר, הם מגייסים שקל לשקל, וזה מקצוע.
אבישי ברוורמן: אני רק אומר לך שאף אחד כאן לא השתמש, אני לא שמעתי – לא מהשר ולא מאף אחד – שעשוע של עשירים.
<גיורא רום: אבל זה היה ביסוד השכנוע מירב השנים למה הרצלייה הוא מוצר פגום.
<גיורא רום: זה היה רצף של עשר שנים של הצגת עובדות לא מדויקות – אני מחפש את המלים הכי קורקטיות – על-ידי עיריית הרצלייה בשביל להציג את שדה תעופה הרצלייה כמפגע, הצגה שגויה לחלוטין.
<יהונתן יסעור: אבל כל השירותים האלה יכולים להינתן גם משדה אחר.
אבישי ברוורמן: אורי, בבקשה.
<אורי אביב: 80% מהפעילות של הכשרת טייסים והתעופה הכללית בכלל מבוצעים בשדה התעופה הרצלייה, זאת אומרת, למעשה, כפי שאמר יושב-ראש רשות שדות התעופה, לסגור את השדה הזה מבלי למצוא לו פתרון, או כפי שהתבטא השר בצדק בזמנו, שהמטוסים הקלים יישארו כנראה באוויר, הדבר הזה ייצור חיסול של - - -
אבישי ברוורמן: ולכן צריך פתרון.
<אורי אביב: כן.
<אורי אביב: הוא ייצור חיסול של האפשרות להכשיר טייסים במדינת ישראל, כי אף אחד לא ייסע למחניים.
אבישי ברוורמן: איזה פתרון אתה היית מציע?
אבישי ברוורמן: אם היית מקבל עכשיו את הכובע של השר או של גיורא, מה היית מציע?
<אורי אביב: בהחלט.
<אורי אביב: עין שמר היא החלופה להרצלייה, והרצלייה היא החלופה לעין שמר.
<אורי אביב: זאת אומרת שאם פתרון לא נמצא, יש לעשות את מה שנעשה כל השנים – אגב, בשביל זה הוקמה גם רשות שדות התעופה ב-1977, כדי להגן על שדות התעופה שלנו.
<אורי אביב: יש חוק שמגן על הדבר הזה, וצריך לדעתי משרד התחבורה לפנות אל הגורמים – מינהל התכנון, מועצה ארצית לתכנון ובנייה – ולבקש בשלב הראשון להאריך את המועד מפני שאין חלופה, ובשלב השני לטפל מול משרד הביטחון בחלופה של עין שמר.
<אורי אביב: משרד הביטחון – יושב כאן הסמנכ"ל ואני חושב שהוא יוכל להתייחס לזה.
אבישי ברוורמן: אורי, תודה רבה.
אבישי ברוורמן: אמרת דברים ברורים.
אבישי ברוורמן: גדי טפר, הכול בסדר עם ארקיע?
<גדי טפר: קודם כול, תודה על זכות הדיבור.
<גדי טפר: אני רוצה לתאר בקצרה מה הפעילות של שדה דב.
<גדי טפר: ארקיע מטיסה כחצי מיליון נוסעים משדה דב - 400,000 אזרחים, כ-100,000 חיילים משדה דב – יש כ-50 המראות ונחיתות ביום סביב הפרויקט הזה.
<גדי טפר: התיאור שנתב"ג יוכל להכיל את הפעילות הזאת, כרגע הוא לא יכול להכיל אותה.
<גדי טפר: יש בשעות הבוקר, מ-6:00 בבוקר ועד 8:00 בבוקר, 14 המראות ונחיתות של מטוסי ארקיע, רק ארקיע בפעילות הזאת, ונתב"ג לא יוכל להכיל אותה.
<גדי טפר: אין האנגרים, אין תשתיות, אנחנו שנים רודפים אחרי הדבר הזה – לקבל זכויות להאנגרים בנתב"ג.
אבישי ברוורמן: לכן, גדי, לאור העובדה הזאת ולאור התוכנית הקיימת, מה יקרה לארקיע?
<גדי טפר: רוב הפעילות התעופתית – גם המטוסים שארקיע מפעילה וישראייר מפעילה, מנכ"ל ישראייר לא נמצא פה - - -
<קריאה: נמצא.
<גדי טפר: סליחה.
<גדי טפר: אני אייצג את כלל התעופה לרגע.
דוד צור: אבל בח"א 27, על כל ההאנגרים שלו, על כל המתחם שלו, לא יכול להכיל את ארקיע ואת ישראייר?
<יעקב גנות: זה התכנון.
<יעקב גנות: בשביל זה קיבלנו את כל הקרקע.
<גדי טפר: ארקיע מבקשת בארבע-חמש שנים האחרונות הצעה להאנגר, ולא קיבלנו עד לרגע זה.
<גדי טפר: כרגע אין זכויות.
<גדי טפר: יש זכות להאנגר אחד בנתב"ג, וגם זה לא הוקצה בארבע שנים האחרונות.
<קריאה: אבל אומר לך פה - - -
<גדי טפר: שש שנים, מתוך סיבות תשתיתיות.
<קריאה: אין שם תשתיות כאלה.
<אורי אביב: רק להוסיף.
<אורי אביב: המטוסים שטסים משדה דב לא מתאימים לטוס מנתב"ג.
<אורי אביב: ה-ATR-ים ייצאו מהפעילות, למעשה התעופה הפנים-ארצית, שדה חיפה יתבטל.
<אורי אביב: שדה חיפה, בגלל אורך המסלול שלו פועלים רק ATR-ים, ושדה חיפה וראש פינה למעשה יהיו נטולי פעילות, זה למעשה לייתר את התעופה.
אבישי ברוורמן: גדי, בוא תמקד.
<גדי טפר: תושבי אילת טסים רק לשדה דב, הם לא טסים לנתב"ג.
<גדי טפר: המרחק מנתב"ג למרכז תל-אביב מוסיף להם שעה וחצי הלוך וחזור, כך שהשדה הזה לא יוכל לתת את המענה הנכון.
אבישי ברוורמן: רק שאלה, הבנו אותך.
אבישי ברוורמן: יש שיווי משקל נוכחי.
אבישי ברוורמן: מתקבלת ההחלטה שכרגע דיבר עליה מר גנות.
אבישי ברוורמן: לאור זה, בשיווי המשקל החדש, תאר לי מה יקרה לטיסות של ארקיע, לטיסות האלה.
<גדי טפר: הטיסות יירדו בין 40% ל-50%, נפח הפעילות.
<גדי טפר: אנחנו ערים לפסיקה של בית-המשפט.
<גדי טפר: מה שאנחנו מבקשים לבחון זה חלופות נוספות.
<גדי טפר: יש חלופות של חיים בצוותא, השארת המסלול הקיים כמו שהוא, הוספה של מסלול.
<גדי טפר: הרי המסלול קיים בקו ה-300 מטרים מהים, אזור שלא יבנו בו.
<גדי טפר: השארת המסלול הזה בקו ה-300 מטרים מהים, הוספת טרמינל, העתקה שלו לאזור רידינג, שזה אזור שגם בו לא יבנו מבני מגורים, ושימוש בתשתיות כמעט בלי פגיעה משמעותית באזור.
<גדי טפר: יש לדבר הזה תמיכה גם של ראשי הערים, גם של ראש העיר המקומי.
<גדי טפר: אני חושב שברת"א מוכנים לבחון את הדבר הזה.
<גדי טפר: אני אשמח שמשרד התחבורה יבחן את הסוגיה הזאת ונראה אם אפשר לחיות בחיים בצוותא.
אבישי ברוורמן: מר סירקיס, אתה מאמץ את מה שאמר מר טפר?
<אורי סירקיס: אל"ף, מאמץ, שותף להערכות שלו, רק רוצה להוסיף שני היבטים נוספים.
<אורי סירקיס: האחד, מטוסי ה-ATR משמשים אותנו גם בטיסות ברשת האזורית, במטוסים קלסיים לרשת האזורית.
<אורי סירקיס: ברגע שנפעל רק מנתב"ג, בעצם לא תהיה לזה זכות קיום, ולפיכך זה יפגע גם במערכות נוספות שקשורות בפעילות שלנו לאיים – לקפריסין, לטורקיה בבוא היום, וכולי.
<אורי סירקיס: הדבר הנוסף זה הפגיעה הכלכלית.
אבישי ברוורמן: מה ההמלצה שלך לאור הכיוון?
<אורי סירקיס: מצטרף להמלצתו של גדי.
<אורי סירקיס: אני רק רוצה להסב את תשומת לבכם לפגיעה הכלכלית.
<אורי סירקיס: שדה דב הוא שדה שהוא שדה פרימיום, הלקוח מוכן לשלם שם יותר, ובצדק, חוסכים לו זמן נסיעה לנתב"ג, חוסכים לו חנייה, אילת וכו'.
אבישי ברוורמן: הוא הסביר את זה, כן.
<אורי סירקיס: המשמעות במונחים של ישראייר, לישראייר יש סדר גודל של 200,000 נוסעים – גדי דיבר על 400,000 נוסעים – יש פה סדר גודל של 600,000 נוסעים עם פער של קרוב ל-50 שקלים לנוסע, תחשבו את הפסד ההכנסה הזה לחברות ארקיע וישראייר, תצרפו לזה את הסכם השמים הפתוחים, ותראו אנה אנו באים.
<יעקב גנות: מה הקשר?
אבישי ברוורמן: יעקב, אתה לא בזכות דיבור.
<יעקב גנות: סליחה.
<יעקב גנות: שתקתי.
<יעקב גנות: אני מתנצל.
אבישי ברוורמן: אני מבקש ממייק סקה, מהנדס העיר הרצלייה, רצית להוסיף עוד מילה, בבקשה.
<מייק סקה: קודם כול, מתנצל על ההתפרצות הקודמת.
אבישי ברוורמן: ההתנצלות התקבלה.
<מייק סקה: יופי.
<מייק סקה: אנחנו באנו עם פתרון ביניים לפני כשנה לרשות שדות התעופה.
<מייק סקה: באנו אליהם והצגנו את כפר שמריהו, הרצלייה ורעננה, מתוך הבנה ש-15,000 יחידות הדיור שאנחנו רוצים להקים שם הן אינטרס לאומי.
רוברט אילטוב: זה יוריד את עלויות הדיור בהרצלייה?
<מייק סקה: אני מסיים עוד דקה ותוכל לשאול.
<מייק סקה: רק לפני מספר שבועות הודיעה מנהלת מינהל התכנון שבמקום הזה מתכננים להקים 15,000 יחידות דיור.
<מייק סקה: סך הכול ביקשנו את הדבר הבא – תהיו שותפים לתכנון שאנחנו יוזמים.
<מייק סקה: אני שנה מחכה לאישור של רשות שדות התעופה להיות שותפים.
<מייק סקה: מינהל מקרקעי ישראל אתנו, שלוש הרשויות אתנו, בעלי קרקעות אתנו, ואנחנו מובילים תוכנית.
<מייק סקה: יהיה חבל שאני אתחיל תוכנית על 15,000 יחידות דיור, כשרשות שדות התעופה תתנגד לה.
אבישי ברוורמן: במיוחד שבעיית הדיור היא בעיה חשובה.
<מייק סקה: לכן, בקשתי היחידה היא שרשות שדות התעופה תסכים באופן מיידי להתחיל תכנון שייקח כמה שנים.
<מייק סקה: אנחנו יודעים את תהליכי התכנון.
<מייק סקה: התכנון הזה ייקח שנתיים-שלוש, יש מספיק זמן לרשות שדות התעופה.
אבישי ברוורמן: תעביר לנו את זה.
אבישי ברוורמן: אל"מ ג' ואחרי זה אילן שדה, וגיורא עכשיו ייתן לכם את כל התשובות וכל הפתרונות.
<אל"מ ג': אני מבין שהדיון בשידור, אז הייתי צריך להיות אל"מ ג'.
<אל"מ ג': קודם כול, חיל האוויר מבצע בחינות מקצועיות, וביושרה.
<אל"מ ג': דבר שני, חיל האוויר מבצע את משימותיו וייעודו, וזה להגן על כולנו.
<אל"מ ג': אנחנו מציגים משמעויות ולא התנגדויות, בכלל הנושאים שעלו כאן.
<אל"מ ג': מעולם לא הצגנו התנגדויות, הצגנו מה המשמעויות הכרוכות אם תילקחנה החלטות כאלה ואחרות.
<אל"מ ג': לגבי שדה דב - בהעתקת הפעילות הצבאית המבוצעת כיום בשדה דב ייווצר פער מבצעי.
<אל"מ ג': הפער המבצעי הזה, צריך לגשר עליו.
<אל"מ ג': אין פה התנגדות, יש פה אמירה שאנחנו צריכים לגשר על הפער המבצעי.
<אל"מ ג': אין רציונל שכתוצאה מהעתקת הבסיס עכשיו, מדינת ישראל וצה"ל ייתנו פחות ביטחון.
<אל"מ ג': זו האמירה.
דוד צור: לא הבנתי את זה.
דוד צור: פחות, אמרת?
אבישי ברוורמן: אני חושב שמה שאמר אל"מ ג' – והוא צודק, זה בשידור – הוא אמר כך.
אבישי ברוורמן: אנחנו בעד שמירת רמת ביטחון קבועה – הרי אי-אפשר להגיד מקסימלית; קבועה – ולכן, מכיוון שאנחנו נעשה פה שינוי, אנחנו רוצים שיהיה פיצוי מתאים בהגנה במרחב.
<אל"מ ג': בעין שמר.
דוד צור: אבל הוא אמר שיהיה פחות ביטחון?
<לאה ורון: ההיפך.
<אל"מ ג': אמרתי שאנחנו יודעים להציג, ומערכת הביטחון כבר הציגה, אנחנו מציגים את המשמעויות הכרוכות כתוצאה מפינוי הפעילות הצבאית בשדה דב.
אבישי ברוורמן: אמרת את זה בזהירות המתבקשת.
<אל"מ ג': לגבי עין שמר.
<אל"מ ג': גם בעין שמר – ואתם מכירים את הפעילות הצבאית הקיימת בעין שמר, פעילות אסטרטגית – אנחנו לא מתנגדים לאפשרות להעתקת פעילות, זאת אומרת להעברת שדה תעופה אזרחי.
<אל"מ ג': מה שכן כרוך, זה כרוך בהעתקת כלל הפעילות המבוצעת כיום שם.
<אל"מ ג': אנחנו הצגנו בעבר ארבע חלופות טרום-ראשוניות של הנושא הזה, וניתן להתקדם בנושא, אבל זה כרוך במשמעויות.
<אל"מ ג': החיים בצוותא שם – זה הוצג גם לאלוף גיורא רום – לא ניתן לחיות בצוותא עם הפעילות האזרחית והפעילות הצבאית, כתוצאה מסיבות רבות – גם בטיחות הטיסה, גם בטיחות החימוש, גם השפעה על יכולת ההפעלה המבצעית.
<אל"מ ג': לא ניתן להפעיל שם את הדברים כאשר נעה פעילות אזרחית מעליך, ועוד סיבות אחרות.
<אל"מ ג': ולכן, גם כאן, אנחנו לא מתנגדים.
<אל"מ ג': אנחנו מציגים משמעויות.
אבישי ברוורמן: אתה יודע, לפעמים, אני זוכר בדיונים – ובטח השר כץ זוכר – יש אנשים שמציגים משמעויות, שזה הופך לפעמים לווטו.
אבישי ברוורמן: זה קרה הרבה פעמים עם שרי הביטחון, גם כשאני הייתי שר בממשלת ישראל.
אבישי ברוורמן: לכן, הבנו את המשמעות, אבל ניתן גם לאלוף במיל.
אבישי ברוורמן: גיורא רום להתייחס.
רוברט אילטוב: המשמעות שהוא אמר זה אולטימטום.
אבישי ברוורמן: אל"מ ג' אמר את דברו בצורה ברורה, בשם המערכת.
אבישי ברוורמן: אילן שדה, ראש המועצה, מה יש לך לומר למען עין שמר?
<אילן שדה: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, לא יהיה בעין שמר.
<אילן שדה: אל"מ ג', הורידו אותי לבור – וואלה, אני הגנרל הגדול – להסביר לי מדוע הדבר האסטרטגי הקיים אצלנו, שנאבקנו נגדו חמש שנים, צריך להיות במקום הזה ולא בשום מקום.
<אילן שדה: הסתובבתי עם שרים כאלה ואחרים.
אבישי ברוורמן: איפה צריך להיות?
<אילן שדה: בעין שמר.
אבישי ברוורמן: צריך.
<אילן שדה: האסטרטגי הזה, שלא יכול לחיות עם אזרחי.
<אילן שדה: מפקד חיל האוויר דאז, דן חלוץ, שהפך להיות רמטכ"ל, והמנכ"ל עמוס ירון בזמנו, הסבירו לי שאם זה יהיה, לא יעבור פה ולא יהיה מה שאתה אומר, שדה אזרחי.
<אילן שדה: אבל הסבירו לי למה המקום הזה צריך להיות, ואנחנו נאבקנו חמש שנים נגד כל מיני דברים שעלולים לפגוע באזרחים שלנו.
<אילן שדה: ובסוף, ביצעו משהו ויש מתווה הפעלה וכל מיני דברים שאני לא אכנס אליהם.
<אילן שדה: הגענו להסכמות.
<אילן שדה: אבל, זה צריך להיות במקום הזה, זה לא יכול לעבור.
אבישי ברוורמן: אז לכן, אילן, תאמר את עמדתך שלך.
<אילן שדה: אז לכן, אל"ף, זה לא יכול.
<אילן שדה: בי"ת, היה כבר דיון בוועדת הפנים.
<אילן שדה: דיון בוועדת הפנים, ואנחנו טענו בוועדת הפנים – והופיע ראש העיר הרצלייה, בן הקיבוץ שלי, אנחנו מאותו הכפר, מה שנקרא, שנינו, גדלנו באותם מקום; כן, ככה זה היום.
<קריאה: איזה קיבוץ?