GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: תראה, כולם נעלמו, מפני שזה הפרלמנט מהיחידים בעולם שחברי כנסת מכהנים בשלוש ועדות.
אבישי ברוורמן: בכל פרלמנט אתה יושב רק בוועדה אחת, אתה לומד את החומר.
אבישי ברוורמן: ואני אגיד לך עוד דבר אחד: לא מדרגים אנשים לפי מספר החוקים שהם נותנים אלא לפי איכות הדיון.
אבישי ברוורמן: כאן זה הפך להיות שכל אחד מציג 2,000 חוקים וקם בבוקר עם דבר חדש.
אבישי ברוורמן: זאת הבעיה, תרבות המשילות הישראלית.
אבישי ברוורמן: ואני מודה לך על פעולתך, כי הלחץ של הציבור לדעתי הולך ומשפיע כדי שיתנהגו פה גם קצת בבגרות וקצת באחריות.
אבישי ברוורמן: אתה מדליק את הלפיד ואנחנו אחריך.
אבישי ברוורמן: רבותי, החבר כנסת הבא כבר איננו, נכון?
אבישי ברוורמן: אני מחפש אותו – איננו.
אבישי ברוורמן: אז אני מעביר את זה.
אבישי ברוורמן: עכשיו, אני רואה שאוריאל לדרברג, מנכ"ל ארגון פעמונים, זה הארגון שמסייע למשפחות להתנהל נכון כלכלית.
אבישי ברוורמן: איפה אתה?
אבישי ברוורמן: תתקרב לשולחן.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאנחנו קרובים לסיום ואני רוצה שעמית יאמר מספר דברים, כל אחד שבאמת יוסיף מילה, כי בכל זאת יש לנו את כל ישיבות הסיעות וכו' וכו'.
<אוריאל לדרברג: שלום.
<אוריאל לדרברג: רציתי להוסיף ולציין דברים כלפי המשרד.
<אוריאל לדרברג: השר הציג את המתווה שלו בנושא התעסוקה, אז להוציא אנשים מובטלים ולהכניס אותם לתוך עולם התעסוקה זה דבר בעל ערך חשוב, אבל הנתונים בישראל הם שמי שנכנס לעולם התעסוקה לא בהכרח יוצא מעולם העוני.
<אוריאל לדרברג: וצריכים להבין ולראות איך משלבים ועושים את התהליך שהוא יהיה קצת יותר ארוך, קצת יותר מלווה וקצת יותר דואג באמת, שהיציאה המשמעותית והתרומה העצומה למשפחה ולמובטל ביציאה לעבודה תהיה יציאה הרבה יותר משמעותית מאיזה סטטיסטיקה של מובטלים.
<אוריאל לדרברג: ולהסתכל באמת על התא המשפחתי, מה זה עושה לו, וכנראה צריכים לפעול עוד כמה דברים, שאני אשמח מאוד שבאמת המשרד יטפל בזה.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, אוריאל.
אבישי ברוורמן: אני רואה שנרשם קודם ולא נתתי לו, רונן רגב כביר מאמון הציבור.
אבישי ברוורמן: איפה אתה, רונן?
<רונן רגב כביר: כן.
<רונן רגב כביר: שלום, תודה רבה.
אבישי ברוורמן: מה יש לך להוסיף לנו לפרומו של הדיון שהתקיים?
<רונן רגב כביר: קודם כול, אני מברך את הוועדה על לוח הזמנים והמהירות, מפני שכפי שגם התאחדות התעשיינים אמרה, יכול להיות יותר עומס, פחות עומס רגולציה, הכי גרוע זה אי-ודאות.
<רונן רגב כביר: צריך לייצר סיגנל מאוד ברור לשוק לאן הולכים, ולכן צריך לסגור את הנושא הזה כמה שיותר מהר.
<רונן רגב כביר: יש שתי נקודות שאני רוצה להתייחס אליהן.
<רונן רגב כביר: קודם כול, בין כל שלל ההצעות שעולות עלתה גם הצעה להקים מאגר ממשלתי של מחירים.
<רונן רגב כביר: זאת הצעה מאוד בעייתית, זאת פשוט דרך בדוקה לדאוג שזה לא יקרה.
<רונן רגב כביר: ברגע שהממשלה תחליט, אם היא תחליט להקים מאגר כזה, זה בעצם אומר שאנחנו יודעים שזה לא יקרה, ועוד כמה שנים נתחיל לנתח למה זה לא קרה ואיך עושים את זה אחרת.
<רונן רגב כביר: יש מספיק שירותים, מספיק שחקנים בשוק שמסוגלים לייצר את ההשוואות הסופיות לשוק.
<רונן רגב כביר: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר, אחד הדברים הבולטים בדיון הזה זה כמה מורכב וקשה התהליך של התמודדות עם רמות המחירים.
<רונן רגב כביר: הדרך להתמודד בצורה עניינית עם רמות המחירים הגבוהות של המוצרים הריכוזיים בישראל היא לייצר השוואות באופן שוטף ועקבי לרמות המחירים של אותם מוצרים בעולם.
<רונן רגב כביר: יש הרבה מדינות שכבר התחילו באופן שוטף לרכוש שירותי השוואות כאלה.
<רונן רגב כביר: אני מציע לוועדה כגורם של ביקורת - - -
אבישי ברוורמן: תעביר לנו את האינפורמציה.
<רונן רגב כביר: אנחנו נעביר את האינפורמציה, כולל מהלכים ש-"ACNIELSEN" העולמית עשתה, לעשות אינטגרציה של כל שירותי ההשוואות המדינתיות שלהם, כדי לספק שירותים כאלה למדינות שונות.
אבישי ברוורמן: תודה, רונן.
אבישי ברוורמן: איציק אלרוב מתנועת הצרכנים.
אבישי ברוורמן: איציק, תסביר, כי יש לנו כל מיני ארגונים.
אבישי ברוורמן: מיקי הסביר, הוא הסביר.
<יצחק אלרוב: אחד הדברים היפים בכנסת זה שפעם הלוביסטים היו יושבים סביב השולחן וחברי הכנסת כאן.
<יצחק אלרוב: היום הארגונים החברתיים, והלוביסטים מאחורה.
<יצחק אלרוב: זו כבר התקדמות.
אבישי ברוורמן: התקדמות.
<יצחק אלרוב: אני חושב שחלק מהטענות שעלו פה על-ידי הנציגים של הרשתות, רשתות השיווק, היו שהמדינה גובה מיסים מאוד גבוהים על מוצרי המזון, אבל אם אנחנו נסתכל, בדיקה פשוטה של המועצה לצרכנות גילתה רק בשבוע שהממשלה העלתה את המע"מ באחוז אחד, ואנחנו מגלים שרשתות השיווק התירו לעצמן להעלות את המחירים בהרבה יותר מאחוז.
<יצחק אלרוב: ככה שאחת האשמות בהעלאת המחירים זה רשתות השיווק והיכולת שלהם בגלל חוסר השקיפות לעשות את הצעדים הללו ולהעלות את המחירים.
<יצחק אלרוב: דבר נוסף, בוא נזכור שאנחנו מדברים על עלות התעשייה בישראל, על עלות עובד בישראל.
<יצחק אלרוב: כשאנחנו מסתכלים על המחירים בישראל לעומת אירופה עלות עובד בישראל זולה יותר לעומת עלות עובד באירופה במדינות ה-OECD, ולמרות זאת כאן אנחנו רואים את המחירים גבוהים יותר.
<יצחק אלרוב: יש הרבה מאוד תירוצים למה לא להוריד את המחירים.
אבישי ברוורמן: אתה שר הכלכלה, מה אתה עושה?
<יצחק אלרוב: אז ככה, יש בעצם הרבה מאוד דברים.
אבישי ברוורמן: שניים.
<יצחק אלרוב: כמו ששר הכלכלה אמר, שצריך לעשות, אבל כרגע הדבר הדחוף ביותר זה להקים צוות שיהיה כפוף לשר, והוא ינטר ויבדוק את כל קטגוריית המחירים בשוק המזון.
<יצחק אלרוב: ברגע שאנחנו רואים קטגוריה שחורגת ב-5% מהמחירים במדינות ה-OECD, אוטומטית זה נכנס לבדיקה וטיפול מיידי.
אבישי ברוורמן: טוב, ועדת בקרה.
אבישי ברוורמן: משה בר, ידידי, יושב-ראש עמותת תנו יד לחרש ונכים למען נכים.
<משה בר: אני רוצה שני דברים בקצרה לומר.
<משה בר: דבר אחד זה שאיפה שיש רשתות נגיד של "רמי לוי" והוא הוריד את המחיר, שאר הרשתות מורידות את המחיר כדי לעשות תחרות, ואיפה שאין רשתות אנחנו משלמים את המחיר גם של ההורדה וגם את המחיר הרגיל.
<משה בר: זאת אומרת שאנשים שגרים נגיד בבת-ים, בראשון-לציון, משלמים מחירים מלאים בזמן שבמקומות אחרים – בירושלים, בהרבה מקומות שיש לו סניפים, משלמים הרבה פחות.
<משה בר: אני גם נסעתי למודיעין ושילמתי הרבה פחות, אבל הייתי צריך לנסוע מבת-ים למודיעין בשביל לקנות את זה.
<משה בר: זאת אומרת שהרשתות כן יכולות להוריד את המחירים מתי שהם רוצים.
<משה בר: אז הכול פה קשור אני חושב ברשתות ולא באנשים הנוספים מסביב.
<משה בר: גם הרשת שתבוא לתעשייה ולכולם, ותגיד לו: תשמע, שמה הורידו, גם אני חייב פה להוריד, זה המחירים, כולם יבואו - - -
אבישי ברוורמן: תחרות.
<משה בר: תחרות ויורידו.
<משה בר: וזה הדבר שאנחנו כולנו נפגעים בו.
<משה בר: דבר שני, וגם בקצרה רציתי לשאול את המנכ"ל, רציתי לשאול את השר.
<משה בר: יש קרן לעסקים, יש כל מיני דברים.
<משה בר: מה עם הנכים בקרנות האלה?
<משה בר: אני ניגשתי עם מספר נכים לקבל הלוואות, אמרו להם: אתם צריכים להביא רואה חשבון, לשלם לו 1,500 דולר שיבנה לכם תוכנית, אתם אחרי זה אולי תקבלו ואולי לא, ואנחנו גם נכתיב לכם איזה עסקים שתעשו, לא מה שאתם רוצים.
<משה בר: אז אם זה לעודד עסקים של נכה, שאם אתה נותן לו עסק, קודם כול הוא מפסיק לקבל קצבאות, הוא מפסיק לקבל הכול, ואז הנכים יהיו פחות פרזיטים, כמו שאתם אומרים, לא ייקחו מהמדינה אלא יתרמו למדינה.
<משה בר: והדבר הזה לא נעשה.
<משה בר: ואלה הדברים שאני רוצה לומר.
אבישי ברוורמן: כמו במחזות של שייקספיר, יש עוד מישהו שרוצה לומר דבר או לעולם ישתוק, forever remain silent.
אבישי ברוורמן: רבותי, קודם כול העדפה לבעלי המשקפיים ואחרי זה אתה.
<הרצל קרן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
<הרצל קרן: שמי הרצל קרן, אני מייצג את המשווקים ואת הקמעונאים של הירקות והפירות בישראל וגם את המכולות.
<הרצל קרן: אני מייצג בנוסף למכולות, ומדובר באלפים בישראל, גם את הירקניות – כמעט בכל עיר יש לא מעט ירקניות, בכל כפר וכו'.
<הרצל קרן: אני מייצג את השווקים הפתוחים – מחנה-יהודה, שוק הכרמל וכו' וכו'.
<הרצל קרן: ואני מפנה את תשומת לבכם, רבותי, לכשל שוק חמור, שאם לא נעשה מעשה אז בעוד כמה שנים כל אזרחי מדינת ישראל יוכלו לקנות ירקות ופירות אך ורק ברשתות השיווק.
<הרצל קרן: היום ניתן לקנות ירקות ופירות בזרוע נוספת, אותה זרוע קמעונאית של הירקניות, מכולות, שווקים פתוחים, אלא שלמרבה הצער, התחרות שמקיימות הרשתות מול אותן ירקניות באופן שמורידות את מחירי הירקות, בעיקר ירקות אבל גם פירות, לרמת מחירי הפסד, דהיינו "רמי לוי" קונה עגבנייה בארבעה שקלים ומוכר את זה ב-49 אגורות בשביל למשוך קונים אליו לרשת, המשמעות היא שאותה ירקניה ליד "רמי לוי" בהדרגתיות הולכת ונעלמת.
<הרצל קרן: אני מפנה את תשומת לבכם, סתם דוגמה, למה שקורה בשוק מחנה-יהודה ושוק הכרמל.
<הרצל קרן: תסתובבו שם היום, תראו: פעם בשוק מחנה-יהודה היו 300 ירקניות, היום יש 20.
<הרצל קרן: תלכו לשוק הכרמל – 20 ירקניות, כל השאר זה עסקים אחרים.
<הרצל קרן: אותו דבר, המגמה של חיסול הירקניות הולכת ומתגברת, בעוד חמש שנים לא יהיו ירקניות.
<הרצל קרן: מה אני מציע?
<הרצל קרן: דבר מאוד פשוט.
<הרצל קרן: בכל מדינות ה-OECD, אני מדגיש את זה, ישנה חקיקה ברורה האוסרת מכירת ירקות ופירות במחירי הפסד בשביל למנוע בדיוק את הכשל שאני מדבר עליו.
<הרצל קרן: זה אומר שאם אנחנו לא נחוקק את החוק הזה בישראל, בעוד חמש, עשר שנים, אזרחי מדינת ישראל יקנו ירקות ב"שופרסל", אצל "רמי לוי", ב"מגה" וכו', כי לא תהיה אלטרנטיבה.
<הרצל קרן: המשמעות – הרשתות יהפכו להיות מונופול בתחום הירקות והפירות, ויקרה מה שקרה בטלפוניה.
<הרצל קרן: ארבע רשתות גדולות ישתלטו על השוק, מחירי הירקות – נכון, לטווח קצר זה נראה נפלא, מחירי הירקות במחירי הפסד, הצרכן מאוד מרוצה ממחירים לכאורה זמניים נמוכים, אבל בעוד חמש שנים, כאשר מה שיישאר בשוק זה רק רשתות השיווק בתחום הזה, המחירים יעלו, בדיוק מה שקרה בתחום הטלפונים הסלולריים.
<הרצל קרן: אגב, אני חייב להגיד בהערה, ברשות היושב-ראש, עוד משפט אחד.
<הרצל קרן: היינו אצל הממונה על ההגבלים לפני חודש.
<הרצל קרן: הוא אמר: אני לא מבין מה אתם רוצים, יש ארבע רשתות גדולות שמתחרות אחת בשנייה, הן יתחרו באופן שמוריד מחירים.
<הרצל קרן: השבנו לו בצורה מאוד פשוטה.
אבישי ברוורמן: הרצל, אתה יודע שיש כבוד במדינת ישראל לאדם ששמו הפרטי וגם לפעמים שם המשפחה הוא הרצל, אבל "הרצל אמר".
<הרצל קרן: משפט לסיום, אדוני.
אבישי ברוורמן: משפט סיום.
<הרצל קרן: משפט לסיום.
<הרצל קרן: התשובה שלנו הייתה ברורה וחד-משמעית.
<הרצל קרן: בתחרות שהתקיימה בתחום הסלולר הוכח שרק כאשר נכנסו לשוק המתחרים הקטנים ירד המחיר.
<הרצל קרן: זה בדיוק מה שאנחנו צריכים לעשות.
<הרצל קרן: פה דיברו ארוכות על חיזוק הירקנים הקטנים, המכולות.
<הרצל קרן: בפועל מה שאנחנו עושים בתחום הזה זה הפוך.
אבישי ברוורמן: מחסלים אותם.
אבישי ברוורמן: הדובר האחרון.
אבישי ברוורמן: שמך.
<גד הרן: שמי גד הרן.
אבישי ברוורמן: מה תפקידך?
<גד הרן: אני פה נציג פורום מכולות ומזון.
אבישי ברוורמן: אתה בעל מכולת?
<גד הרן: אני לא בעל מכולת, תודה לאל.
<גד הרן: יש עשרות אלפי עסקים קטנים מהסוג הזה שנסגרו כבר בגלל הקרטליזציה – או לא הקרטליזציה.
אבישי ברוורמן: האוליגופוליזציה.
<גד הרן: האוליגופוליזציה, כן.
<גד הרן: בכדי להגביר את התחרות, כמו שדובר כאן, בכדי לחזק את העסקים הקטנים, ואם רוצים לדבר בשמם של אנשים שאינם מסוגלים בלי רכב להגיע אל הרשתות הגדולות אלא צריכים להיעזר במכולת הקטנה שלהם ליד הבית, וזה האמא הזקנה שלי בת ה-85 פה ברח' אלפסי.
<גד הרן: כשהם מגיעים למכולת המחירים שמה גבוהים דווקא לעניים ביותר.
<גד הרן: מה שאנחנו מבקשים, והפורום שלנו עוסק כבר ארבע שנים בהכנת תוכנית ביחד עם הרשות לעסקים קטנים, ואנחנו מבקשים את תמיכתכם באפשרות לעמותה הזאת, לפורום הזה, להקים איגוד שייעזר, שיקים שרשרת אספקה.
אבישי ברוורמן: באזורים מסוימים, כדי שאפשר יהיה לשווק ביחד.
אבישי ברוורמן: רעיון מצוין.
<גד הרן: כדי שיוכל להתמודד מול הרשתות הגדולות ומול היצרנים הגדולים.
<גד הרן: ואנחנו צריכים את עזרתו של הממונה על ההגבלים העסקיים.
אבישי ברוורמן: תעביר לי את ההצעה הספציפית, אני יושב עם פרופ' גילה.
<גד הרן: זה מאות מכולות שמוכנות להתאגד.
אבישי ברוורמן: אני מבין את זה.
אבישי ברוורמן: להתאגד כדי לשפר - - -
<גד הרן: התוכנית קיימת.
<גד הרן: וגם ההקצבה קיימת, הקצבה לתת להם את המינון לצורך המהלך הזה.
<גד הרן: גם זה כבר קיים.
אבישי ברוורמן: קראתי על זה, תעביר לי את זה ואני אשב עם הממונה.
אבישי ברוורמן: רבותי, קודם כול, תודה לכולם על הסבלנות.
אבישי ברוורמן: אני גם בתקווה שאכן באמת אנחנו נתכנס ונדון בזה בצורה ברורה, ניכנס לכל סעיף וסעיף ונקבל החלטה שתשפר, אני לא מדבר פה על מהפכה עד לשמיים, שתשפר את מצבם של אזרחי ישראל.
אבישי ברוורמן: ואני מסכם.
אבישי ברוורמן: שר הכלכלה הציג כאן את תוכניותיו של המשרד, ואני מברך על התוכניות לצמצום הרגולציה, הגברת התחרותיות והגדלת ההשתתפות של אוכלוסיות רבות בכוח העבודה.
אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה תשתף פעולה לקידום רפורמות לטובת המשק והעובדים.
אבישי ברוורמן: אבל אני חוזר על דברי מתחילת הדיון: הוועדה הזאת רוצה יחד עם שאר התוכניות לקדם את הורדת מחירי המזון והגברת התחרותיות בשוק המזון.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לכם על ההקשבה.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב, סבאח אל-ח'יר.
אבישי ברוורמן: חברי חברי הכנסת, חברי הכנסת עיסאווי פריג', מסעוד גנאים, אני כל כך שמח, חבר הכנסת יצחק וקנין, שאתה ממלא מקום קבוע ובשבילי זה יותר מהכול, אתה בניסיונך כי רב, חבר הכנסת צור, נציגים של התקשורת הערבית, אני זכיתי בימי חלדי, בין השאר, להיות שר לענייני מיעוטים ואני מכיר היטב את התקשורת הערבית.
אבישי ברוורמן: תמיד הייתי בעמדה שאת התקשורת הערבית צריכים להוביל ערבים ולא יהודים.
אבישי ברוורמן: יהודים יכולים להיות חלק, אבל המובילים ערבים.
אבישי ברוורמן: אני כולל בזה גם דרוזים, אני לא אכנס פה לוויכוח, אבל בסופו של דבר ככה זה צריך להיות.
אבישי ברוורמן: בשנים האחרונות התחילה באמת פעילות יוצאת מן הכלל, תקשורת באמצעות גופים פרטיים.
אבישי ברוורמן: היא חזקה, היא ענפה, היא ברדיו, היא באינטרנט, ואנחנו רואים את הדברים שישנה יזמות מאוד מאוד פורייה.
אבישי ברוורמן: הדוגמה מחוץ למדינת ישראל של "אל-ג'זירה" השפיעה גם כן, אני חושב, על השוק הפנימי הערבי עם הרבה מאוד יוזמות.
אבישי ברוורמן: ואני חושב שזה גם מושך את השירות הממשלתי להתייעל, להיפתח, להיות יותר רציני.
אבישי ברוורמן: בתקופה הזאת בכלל כל נושא התקשורת באינטרנט עובר מהפכים בכל העולם ובארץ.
אבישי ברוורמן: ד"ר אמיר גילת היה צריך להיות פה אבל קרו לו בעיות עם הרכב.
אבישי ברוורמן: דרך אגב, אני אומר את זה, ואולי, לאה, נוציא מכתב לשר האוצר, למשרד האוצר, שאני ציפיתי כבר שאני אקבל את הפרטים לוועדה לגבי הסיום של נושא הרפורמה שלב א' כדי שאנחנו נוכל להתקדם בדיון הלאה.
אבישי ברוורמן: שוחחתי עם מר גילת הבוקר, אני מבין שהוא לא קיבל את מה שסיכמנו פה, לגבי האישורים עם האוצר.
אבישי ברוורמן: לכן כדאי שאולי יצא מכתב למשרד האוצר, מה קורה עם הרפורמה ברשות השידור.
אבישי ברוורמן: אבל מילה אחרונה, אני חושב שיש פה אפשרות בשנה הקרובה, והוועדה הזאת תעשה כל מה שהיא יכולה, לקדם את היוזמות, אני תמיד חושב שיוזמות צריכות להיות פרטיות בשילוב עם ממשלה, כדי שהשוק הגדול של התקשורת הערבית, שהוא לא רק לערביי ישראל, הוא גם יכול להיות לעולם הערבי וגם חלק מיהודי ישראל, יתקדם לאור באמת האנרגיות והדברים שקורים בשטח.
אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לחבר הכנסת פריג' שהעלה את הנושא, ואני אתן לו לפתוח.
אבישי ברוורמן: מה שאני מבקש, יש פה נציגים רבים, זאת ישיבת פתיחה, הישיבה הזאת לא באה לקבל החלטות, רק להגיד שאנחנו שמים על סדר-היום של כנסת ישראל וועדת הכלכלה את הנושא של התקשורת הערבית.
אבישי ברוורמן: זה נושא רציני שצריך לקדם אותו, שבו, כפי שאני אומר, מנהיגות פרטית ומנהיגות ממשלתית, אני מקווה, תשלבנה ידיים למען אזרחי ישראל כולם, אזרחי ישראל הערבים בפרט ודוברי הערבית בעולם כולו.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שכל אחד יצמצם בשלוש-ארבע דקות, אולי פחות, כדי שנסיים ב-11:00, כי יושב-ראש הכנסת אמר לי שבכל זאת הוא רוצה שאני אסיים בזמן.
אבישי ברוורמן: כמובן אנחנו נגלוש מספר דקות, אבל כל מי שאין לו מה להוסיף על מה שאמר קודמו, אנא שיצמצם.
אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לך, חבר הכנסת פריג', בבקשה.
עיסאווי פריג': סלאם עליכום, שלום רב לכולם, לאדוני, כבוד היושב-ראש ברוורמן, שאני מודה לו שהנושא הזה של התקשורת הערבית מקבל מקום וחשיבות בוועדת הכלכלה.
עיסאווי פריג': אני מרגיש את זה ורואה את זה.
עיסאווי פריג': אני ממשיך את דבריו של חבר הכנסת ברוורמן, שזו ישיבת פתיחה.
עיסאווי פריג': הנושא של התקשורת הערבית ילווה את המושב הזה לאורך כל השנים, עד שנגיע לתוצאות ממשיות שנראה אותן בשטח באופן ממשי.
עיסאווי פריג': לפני שנה בדיוק מהיום הייתה ישיבה של התקשורת הערבית במסגרת ועדת החקירה הפרלמנטרית של ידידנו אחמד טיבי.
עיסאווי פריג': שנה מהיום עברה, אני אגיד לך, אבישי, עשיתי מיני עבודת בית כזאת, מאז הישיבה שהייתה לפני שנה עד היום התקשורת הערבית תקועה במקום, מאומה לא השתנה, כלום לא השתנה.
אבישי ברוורמן: דרך אגב, חבר הכנסת פריג', אני מוכרח להגיד לך, שאתה יודע, אולי אם אנשים היו יורדים עכשיו מהירח והיו צופים וחושבים שזה הדבר היחיד בישראל.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להגיד לך שיש עוד כמה נושאים - - -
עיסאווי פריג': אני אגיד לך למה הנושא חשוב ונושא מפתח.
עיסאווי פריג': אני כחבר כנסת, חברים, ששמתי מול עיני והגעתי למסקנה שבעיית החינוך – הכול נמצא שם, החינוך הוא הפתרון.
עיסאווי פריג': וכאן הגענו לנושא ההסברה.
עיסאווי פריג': ההסברה במגזר הערבי היא מתחת לכל ביקורת, בכל המובנים.
עיסאווי פריג': והסברה היא חלק מהותי במערכת החינוך במגזר הערבי.
עיסאווי פריג': אני עכשיו לא רוצה להתחיל את הדיון שניכנס אחד בשני, למה משרד ממשלתי זה או אחר מקפח את המגזר הערבי.
עיסאווי פריג': זו ישיבת פתיחה, כמו שאמרתי, אני מאוד מאוד מצטער שלשכת הפרסום הממשלתית, גדי מרגלית, לא נמצא אתנו אבל הוא יהיה אתנו, ומשרדי ממשלה אחרים לא נמצאים.
<לאה ורון: אדוני, סליחה שאני עוצרת אותך.
<לאה ורון: אני רק רוצה לומר שהם הוזמנו להשתתף בישיבת הוועדה.
עיסאווי פריג': זה עוד מוסיף.
עיסאווי פריג': לשכת הפרסום הממשלתית, שאנחנו רואים בה גם גורם חשוב בכל הסוגיה הזאת, היא תיקח חלק ויהיה לה מה להגיד בנושא הזה.
עיסאווי פריג': אני רואה את נושא התקשורת הערבית כך: עם קום המדינה, הדבר הראשון שהוקם זה ערוץ טלוויזיה ערבית ומאז הכול מקרטע.
עיסאווי פריג': התקשורת הערבית בכל המובנים לא מקבלת התייחסות, והיא בעצם אנחנו, שאנחנו חווים חוויות לא נעימות בתוך המדינה, מגזרים שונים, כך אני רוצה להתמקד בתופעת הגזענות והאפליה שקיימת בתקופה האחרונה.
עיסאווי פריג': דבר כזה שנמצא בתודעה של האנשים, דבר כזה ניתן להתמודד מולו רק בהסברה, רק בהסברה.
עיסאווי פריג': ומכאן חשיבות ההסברה, חשיבות הפרסום הממשלתי, חשיבות כל המעורבים בדבר.
עיסאווי פריג': הנושא הוא לא רק כלכלי, ואני לא רוצה עכשיו להיכנס לאחוזים, כמה זה מפרסם שם וכמה זה מפרסם שם.
עיסאווי פריג': זה נושא שעוד ידובר בו, ואנחנו עוד נעשה ישיבות עקביות בתיאום עם כבוד היושב-ראש בנושא הזה.
עיסאווי פריג': אז אנחנו רוצים להקשיב, לשמוע.
עיסאווי פריג': עם המסקנות אנחנו לא נצא עכשיו, לא נתחיל בהאשמות, לא נתחיל בכל התחקירים.
עיסאווי פריג': אני רוצה לתת אפשרות לכל החברים להתבטא כמה שיותר.
עיסאווי פריג': יש לנו המון מה להגיד בנושא הזה, המון שאלות, הן לערוץ-1, הן לרשות השנייה, הן למפרסמים, הן לכל התפיסה הזו.
עיסאווי פריג': אנחנו נתייחס לזה.
עיסאווי פריג': וכבוד היושב-ראש, אני לא אכנס לעומק, אנחנו נקיים דיון - - -
אבישי ברוורמן: הזמן קצר והמלאכה מרובה בשיחה כדי לפתוח באמת דיון שיביא בסוף להחלטות במשך ישיבות הוועדה.
אבישי ברוורמן: אני קודם כול רואה שג'עפר פרח כאן, שהוא מנהל מרכז מוסאוא.
אבישי ברוורמן: הוא שלח מסמך שהופץ לכל חברי הוועדה.
אבישי ברוורמן: לצערי, זה יהיה בשלוש דקות, ארבע דקות, הנקודות המרכזיות שאתה ראית, כי אנחנו לא נכנסים פה ל - -
<ג'עפר פרח: כן, תודה.
אבישי ברוורמן: ואחריו אני אבקש מעאטף כיוף ויאסר עטילה, אתם תחליטו ביניכם, אני רציתי לשמוע את התמונה, מה קרה, מה היה קצת בעבר במספר דקות.
אבישי ברוורמן: ואני ראיתי שיש דינמיות ושינויים בשידורים בכל רשות השידור, גם מבחינת האיכות, אז אולי תדווחו עליהם גם.
<ג'עפר פרח: תודה.
<ג'עפר פרח: אני אתייחס לכמה נקודות שקשורות לתקשורת בכלל, לתקשורת הערבית, אני אתייחס גם לנושא של תעשיית הטלוויזיה שמנסים בשנתיים האחרונות להקים אותה.
<ג'עפר פרח: תעשיית המדיה הערבית בכלל היא לא חדשה.
<ג'עפר פרח: במבזקים – התעשייה המודפסת, הפרינט, נמצאת במצוקה.
<ג'עפר פרח: אם בשנות ה-80, כשנכנסו הטלוויזיות הרב-ערוציות, אמרו: אנחנו נקים ונשקיע לתמוך בפרינט בעברית, התמיכה בפרינט הערבי דרושה היום.
<ג'עפר פרח: היום יש לנו יומון אחד ושלושה עיתונים של סוף-שבוע שמתפרסמים ברמה הארצית והמון מקומונים.
<ג'עפר פרח: תעשיית הפרינט דורשת עזרה מסודרת, הקמת קרן מסודרת שתעזור לה כתעשייה.
<ג'עפר פרח: האינטרנט כבר מתחיל לנגוס בתעשיית הפרינט, אנחנו מדברים על האינטרנט בכלל שמתחיל לנגוס.
אבישי ברוורמן: זאת כמובן תופעה בין-לאומית, שכולם מבינים - - -
<ג'עפר פרח: נכון.
<ג'עפר פרח: אבל אם בצרפת ואם בישראל בשנות ה-80 ידעו את חשיבות הפרינט, וגם החינוך לקריאה, שהפרינט ייכנס והעיתונות המודפסת תיכנס למערכת החינוך ותהיה חלק ממה שילד ערבי יקרא – זה לא מתקיים.
<ג'עפר פרח: אם "מעריב לנוער" ועיתונות של ילדים ונוער נכנסת לתוך בתי-הספר ונמצאת בתוך בית-הספר הרגיל – היא לא נכנסת וזה גורם גם לירידה מתמדת בפרינט בערבית.
<ג'עפר פרח: הדבר השני זה שוק הפרסום.
<ג'עפר פרח: שוק הפרסום היום שמגיע לאוכלוסייה הערבית הוא כ-100,000,000 שקל.
<ג'עפר פרח: אחת הבעיות המרכזיות היא הלפ"מ אבל לא הבעיה היחידה.
<ג'עפר פרח: עכשיו יש בדיוק קמפיין של הלפ"מ בנושא של טביעה בחופים, חופי רחצה – לא עולה בערבית.
<ג'עפר פרח: קמפיין שלם של הסיעוד, של גיוס אחיות ללמוד סיעוד.
אבישי ברוורמן: לפ"מ זה לשכת הפרסום הממשלתית, שלא נוכחת פה, לצערי.
<ג'עפר פרח: הקמפיין לא עלה בשפה הערבית לגייס אחיות ללימודי סיעוד, שבנגב זועק לשמיים, לא עלה בכלל בשפה הערבית.
<ג'עפר פרח: פנינו למשרד הבריאות, אמרו: אנחנו נעלה את זה – זה לא עולה.
<ג'עפר פרח: בשנת 2006 כל הקמפיין של פיקוד העורף כמעט ולא עלה.
<ג'עפר פרח: התוצאה הייתה שאנשים נהרגו בגלל שלא ידעו איך להתגונן במצב חירום.
<ג'עפר פרח: אני חושב שתעשיית הפרסום הישראלית, התעשייה המסחרית, לאט לאט מכירה את המגזר הערבי, את העיתונות הערבית ואת האוכלוסייה הערבית, אבל עדיין אנחנו רחוקים.
<ג'עפר פרח: עכשיו, כל הרגולציה ממועצת הכבלים עד רשות שנייה, כולם כמעט, כולל רשות השידור, מתעלמים מהצמחת תעשיית טלוויזיה ערבית.
<ג'עפר פרח: חיבור תשתיות כבלים במגזר הערבי – מעט מאוד.
<ג'עפר פרח: נכנסו נצרת, בעיקר לערים.
<ג'עפר פרח: יש פער בתשתיות, כל הסיפור של טלפוניה היום, התוצאה שאין כמעט תחרות בטלפוניה במגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: כל הפרויקטים שנעשו כדי לגשר על פערים כמעט ולא נכנסו ליישובים הערבים, אין השקעה בהפקת תוכן.
<ג'עפר פרח: הדבר האחרון שקרה רק בשנה האחרונה, סגירת החדשות המקומיות בערבית.
<ג'עפר פרח: היה מכרז סוף-סוף לערוץ טלוויזיה בערבית, שיצא לי להיות מעורב ועדיין אני מעורב בו.
<ג'עפר פרח: אני חייב להגיד שהוא מקרטע, ולמרות שהושקע בו כמעט 8,000,000 שקל הוא נמצא במצב קשה שעלול לסגור את הניצנים הראשונים של הקמת תעשיית טלוויזיה ערבית.
<ג'עפר פרח: מיליארדים מושקעים בתעשיית טלוויזיה בישראל, פורמטים ישראליים בטלוויזיה מופצים בכל העולם, זה לא קורה במצב של הטלוויזיה בערבית.
<ג'עפר פרח: יש ניצני חיוביים בתעשיית הטלוויזיה הציבורית הערבית אבל לא בתעשייה הפרטית.
אבישי ברוורמן: מר פרח, אני שואל שאלה כזאת.
אבישי ברוורמן: אתה מכיר את הנושאים האלה.
אבישי ברוורמן: נניח שפתאום, כמו שאני שואל פה את השאלות, אתה היית מקבל היום סמכות.
אבישי ברוורמן: אני ישבתי כבר שנים, הייתי יו"ר ועדת כספים, ועדת כלכלה, אני מסכים עם הצורך ליצור משהו יצירתי גדול לגבי הטלוויזיה בערבית.
אבישי ברוורמן: מה היית עושה?
<ג'עפר פרח: אני מציע שני דברים שצריך לעשות אותם.
<ג'עפר פרח: אחד, להגן על הפרינט, להגן על העיתונות המודפסת, ואפשר לעשות את זה.
אבישי ברוורמן: לגבי הקמת ערוץ.
אבישי ברוורמן: אני מדבר על טלוויזיה.
<ג'עפר פרח: אני מדבר על הצמחת תעשיית הטלוויזיה, לא רק על ערוץ.
<ג'עפר פרח: גם על האינטרנט, יש פלטפורמות חדשות.
<ג'עפר פרח: לעגן משאבים, מה שעושה עכשיו איימן סייף, מה שעשו במשרד ראש הממשלה בשיכון, בשילוב ערבים בהיי-טק.
<ג'עפר פרח: אפשר לבוא למפעל הפיס, לרשות השנייה, לכל הגופים שלא עשו כלום כמעט במשך שנים.
אבישי ברוורמן: אבל אתה לא מדבר פה על פרויקט, אתה מדבר על תוספות.
<ג'עפר פרח: לא, אני מדבר על מה שעכשיו עושים בדיוק אצל האתיופים.
<ג'עפר פרח: בשנה שעברה, בשנת 2010 נדמה לי, הוחלט בחקיקה להקצות 4.8 מיליון שקל להצמחת תעשיית טלוויזיה באמהרית.
אבישי ברוורמן: אתה מדבר על התערבות ממשלתית של כסף.
אבישי ברוורמן: זה הכול.
<ג'עפר פרח: ופרטית.
אבישי ברוורמן: אני לא הבנתי מה אתה אומר.
אבישי ברוורמן: אחד הדברים שעלו פה בעבר, אבל אני אעביר את זה לאחרים, באו גופים, כולל יזמים, אנשים בעלי עוצמה, שעשו דברים שהם לא קיצוניים וכל הדברים האלה, בשילוב כדי שתתחיל להיות פה דינמיות.
אבישי ברוורמן: וכל השאלה, כל פעם היה בא אלי, היו שילוב של ערבים ויהודים, היה חסר להם משהו כדי להקים באמת את הדברים האלה.
<ג'עפר פרח: כן, בהחלט.
אבישי ברוורמן: אז מה היית עושה?
<ג'עפר פרח: הדבר הראשון שצריך לעשות היום זה להחליט בחקיקה על הקצאת 10,000,000 שקל שיושקעו בהצמחת תעשיית טלוויזיה ערבית.
<ג'עפר פרח: לא השקעה בערוץ אלא השקעה בהצמחת התעשייה הזאת של ההפקות.
<ג'עפר פרח: כל המאות מיליונים שמושקעים היום בטלוויזיה בעברית בישראל על-ידי גם הרשות השנייה, גם מועצת הכבלים, גם הזכייניות, זה לא הגיע לתעשיית הטלוויזיה הערבית.
<ג'עפר פרח: עכשיו זה נעשה באמהרית, רק בשנה שעברה זה נעשה, צריך לעשות את זה עכשיו גם בשפה הערבית.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מיאסר עטילה ועאטף כיוף, תחליטו מי מכם, אתם מובילים.
אבישי ברוורמן: עאטף, אתה חבר המליאה, יאסר, אתה היום האחראי, אתה המנהל של כל הרדיו בערבית, האם אתם רוצים לדבר רק על הרדיו או שמישהו מכם רוצה לדבר על טלוויזיה?
<שלמה גנור: שמי שלמה גנור, מנהל הטלוויזיה בערבית.
אבישי ברוורמן: קודם כול, אמרתי שאני מעדיף, למרות היהודים, שהערבים יתחילו.
אבישי ברוורמן: אמרתי שבעתיד אני גם מעדיף שערבים יובילו את הטלוויזיה הערבית והיהודים יהיו פחות.
אבישי ברוורמן: אבל יש לי כבוד אליך, שלמה, אתה תדבר גם כן.
אבישי ברוורמן: עאטף, בבקשה.
<עאטף כיוף: כן.
<עאטף כיוף: אני אציג את עצמי.
<עאטף כיוף: קוראים לי עאטף כיוף, אני חבר מליאת רשות השידור ואני יושב-ראש המדיה בערבית – הטלוויזיה והרדיו בערבית.
<עאטף כיוף: הגעתי לפני שנתיים, אני ועוד ארבעה חברים ערביים, פעם ראשונה בתולדות רשות השידור שיש ייצוג הולם, חמישה מ-31, זאת אומרת, פחות או יותר את ה-20% שכל הזמן מדברים עליהם.
<עאטף כיוף: באתי כדי באמת לסייע, לעזור.
<עאטף כיוף: אני איש חינוך, מנהל בית-ספר תיכון לשעבר, חשבתי שאני יכול לתרום את חלקי גם כן בתקשורת.
<עאטף כיוף: היה לי ניסיון לפני כמה שנים.
<עאטף כיוף: המצב לדעתי לפני שנתיים לא היה משביע רצון.
אבישי ברוורמן: אתה איש חינוך ועדין מאוד, כן.
<עאטף כיוף: אני רוצה להשתמש במילים: באמת לא היה משביע רצון.
<עאטף כיוף: הדביקו לנו את הסטיגמה "מטעם".
<עאטף כיוף: מה זאת אומרת?
<עאטף כיוף: אתם מכירים את הסיסמה, לגבי זאת סיסמה.
<עאטף כיוף: אמרתי: רבותי, בואו עם החברים, הנציגים הערביים, היו 60%, שלוש נשים ושני גברים.
<עאטף כיוף: זאת אומרת, הנשים, הפעם הייצוג שלהם ברשות השידור יותר מהגברים, בואו אנחנו נהיה פעילים במסגרת מליאת רשות השידור לקדם את המערכת, לקדם את השידורים בערבית, וזה האני מאמין שלי.
<עאטף כיוף: התחלנו ברדיו.
<עאטף כיוף: ברדיו בערבית היום, לדעתי, עלינו על המסלול הטוב ביותר.
<עאטף כיוף: היום לא יכולים להדביק לנו סטיגמה.
<עאטף כיוף: אם עורך "אלאתחאד" הוא מגיש ברדיו בערבית זה אומר הרבה.
<עאטף כיוף: זה אומר לי הרבה.
אבישי ברוורמן: בשנתיים האלה אתה ראית שינוי?