GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: אתה אחראי – אז יש לך סמכות.
<אמיר חייק: ברשותך, אדוני היושב ראש, הייתי שמח לשמוע ממכון התקנים מה אחוז הליקויים שמגלים בבדיקות יבוא לארץ, ולפני שאנחנו רצים ופותחים, מעמידים את הצרכנים שלנו – וכאן יש נציגים שלהם – אנחנו צריכים גם לבדוק את זה.
<אמיר חייק: לא הכל מחיר, רבותיי.
<אמיר חייק: לא הכל מחיר.
אבישי ברוורמן: אבל אני שואל אותך – אתה באמת אדם שישב בכל הכיסאות.
אבישי ברוורמן: ברור שהתעשיינים שותפים במכון התקנים.
<אמיר חייק: לגילוי נאות – אני גם סגן יושב ראש מכון התקנים.
אבישי ברוורמן: מעבר לזה – כיוון שגם אתה וגם רן כהן, אתם אנשים שעברתם במקומות האלה, ואתה אמרת את הנקודה של מר הניג.
אבישי ברוורמן: מצד אחד אנחנו רוצים איכות, ואיכות זה כולל בטיחות, ומצד שני – אנחנו לא יכולים לזרוק את היבואנים ואת התעשיינים.
אבישי ברוורמן: יש דרכים לעשות את זה.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, הדרך הנוכחית, עם כל השיפור, שמר כהן כבר התחייב שתוך שנה יש לו 100% תקנים גלובליים - - -
רן כהן: אנחנו שואפים לזה.
אבישי ברוורמן: שואפים.
רן כהן: יש דברים שגם אי אפשר להאיץ - - -
אבישי ברוורמן: עזוב, תגיע גם ל-99%.
אבישי ברוורמן: זאת לא הנקודה.
אבישי ברוורמן: הנקודה, שאם אני מוציא אותך עכשיו ושם אותך בתור אדם בלתי תלוי, בתור אזרח מדינת ישראל, ואני מאד מתרשם מהשיפור האדיר במכון התקנים, אבל מצד שני, לשאלה של מר הניג צריך לתת תשובה.
<אמיר חייק: אני אומר לך מה הייתי עושה: אני חושב שיש שר כלכלה טוב, אני לא צריך להחליף אותו, הייתי דואג להדדיות, והייתי דואג למצב שבו כאשר יצרן זר רוצה לייצא לישראל הוא יכול לבדוק את המוצרים שלו במעבדה ליד הבית שלו, בגרמניה או בכל מקום אחר, והייתי רוצה שיצואן ישראלי שרוצה לייצא לאותה מדינה יוכל לבדוק במכון התקנים הישראלי ויוכל לייצא לשם.
<אמיר חייק: וכך תפתח את זה לתחרות, כך זה יהיה הדדי, וכך לא תעמיד את המשק ואת התעשייה הישראלית בנחיתות.
אבישי ברוורמן: נניח שבאמת יש פה עצמה לישראל בנקודות האלה, ובעיקרון ההדדיות.
אבישי ברוורמן: אז אתה תקבל את הנקודה הזו שמעבדה גרמנית.
אבישי ברוורמן: ושוויצרית וישראלית הן תקפות, וללכת לנושא האכיפה, ולא צריך את הבדיקה הנוספת?
<אמיר חייק: חד וחלק.
<אמיר חייק: בוודאי.
<אמיר חייק: מילה אחת על המחירים- אנחנו באותה עמדה עם איגוד לשכות המסחר.
<אמיר חייק: אנחנו תמיד רוצים לשפר את רמת השירות ואת המחיר.
אבישי ברוורמן: בתור סגן יושב ראש מכון התקנים, אתה חושב שאפשר לשפר שם?
<אמיר חייק: תמיד.
<אמיר חייק: אין גוף שאי אפשר לשפר אותו .
<אודי פלג: אני מדבר גם בשם חברי, עורך הדין ירון לוינסון, מנכ"ל רשות ההסתדרות, ולמען הגילוי הנאות, שנינו מכהנים כחברים בוועד הפועל של מכון התקנים כנציגי ארגוני הצרכנים היציגים בישראל.
<אודי פלג: אני רוצה להתחיל בסיפור כנגד הסיפור של מר הניג.
<אודי פלג: הסיפור הזה הוא גם האחראי, יחד עם דוח מבקר המדינה לשינוי בנוהל שהיה.
<אודי פלג: למועצה לצרכנות הגיעה תלונה של צרכנית שקנתה קשת פעילות לתינוק, מעין מובייל שתולים על עגלה, שהיה מורכב מדמויות של חיות בתוך לבד ותלתה את זה לשמחתו של התינוק שלה, שלקח את הזנב של הג'ירפה והכניס לפיו.
<אודי פלג: יצא תיל מהלבד, חורר אותו ופצע את התינוק בפה.
<אודי פלג: הצרכנית הלכה לחנות ושאלה – הכיצד?
<אודי פלג: הרי יש תקן חובה, תקן רשמי של בטיחות צעצועים.
<אודי פלג: הראה לה בעל החנות שהוא עומד בתקן.
<אודי פלג: יש אישור.
<אודי פלג: היא פנתה אלינו, פנינו למכון התקנים, ואכן הסתבר שהיה לו אישור.
<אודי פלג: בדקנו כיצד זה יכול לקרות, הרי התקן הזה אמור לשמור על הבטיחות, בעיקר של הילדים.
<אודי פלג: התברר שהיתה נהוגה אז השיטה שאותה תיאר מה הניג, שעל פיה, מתוך קבוצת מוצרי צעצועים שמיובאים לארץ, דוגמים רק אחד ממוצר.
<אודי פלג: אם הוא עומד בתקן, נותנים לכל הקבוצה את האישור לייבא ולשווק, בשעה שבעצם דגמים אחרים לא נבדקו.
<אודי פלג: לא מוצרים אחרים מאותו הדגם - דגמים אחרים לא נבדקו.
<אודי פלג: פעלנו מייד מול מכון התקנים וזה אחד הדברים שאני רוצה לציין פה - - -
איציק שמולי: אולי תסביר במילה אחת – בדוגמה, כי הלכתי לאיבוד - - -
<אודי פלג: כן – היה תקן שהיה אמור למנוע מצב שבו אם מוצר נבדק וקיבל אישור יבוא או אישור שיווק בישראל, מישהו עלול להיפגע ממנו.
<אודי פלג: בעקבות תלונה שהגיעה מצרכנית למועצה לצרכנות חשפנו פרצה בנוהל.
<אודי פלג: אותו נוהל שבא להקל אז על יבואני הצעצועים ולאפשר להם לא להעמיד מוצר אחד מכל דגם אלא מוצר אחד מכל קבוצת מוצרים שמגיעה לארץ, כדי להקל עליהם, ונפגע תינוק.
<אתי בנדלר: למה אתה מתכוון?
<אתי בנדלר: מה זאת אומרת – לבדוק מכונית לילדים לעומת הקשת?
<קריאה: - - -10 צעצועים, כדי להקל עליו בדקו רק - - -
רן כהן: אני אסביר איך זה עובד.
רן כהן: יבואן יכול לייבא קרטון שיש בו, נאמר, 200 צעצועים.
רן כהן: הם יכולים להיות 10 ג'ירפות, 4 רכבות, 9 בובות, ו-5 כדורים, וכו' וכו'.
רן כהן: אז פעם היה נהוג שבודקים אחד מכולם.
<אודי פלג: בדקו מוצר אחד מדגם אחד.
<אודי פלג: היו הרבה מוצרים מסוגים שונים: קשת פעילות, מובייל, רכבת – בדקו אחד מתוך כל הקבוצה, הוא עמד בתקן?
<אודי פלג: נתנו לכל הקבוצה, גם לגבי סוגי מוצרים אחרים שלא נבדקו – היתר שיווק.
<אודי פלג: התוצאה היתה שפנינו למכון התקנים בעניין הזה וביקשנו לשנות את הנוהל, ואכן הנוהל שונה.
<לאה ורון: לפני כמה שנים?
<אודי פלג: שנתיים וחצי.
<אודי פלג: אותו הנוהל שונה וזה הנוהל שקבל עליו מר הניג.
<אודי פלג: בא מכון התקנים וניסה להקל.
<אודי פלג: ראינו שגם ההקלה הזו פגעה בצרכנים.
<אודי פלג: השיקול העליון הוא הגנת הצרכנים, ובשם הגנת הצרכנים אנחנו מדברים, ומבקר המדינה קרא למכון התקנים "שומר הסף של בטיחות הציבור" לגבי מוצרים הנדרשים לעמוד בתקנים.
<אודי פלג: יש שני אינטרסים לצרכנים, ומי כמונו יודע את זה- אינטרס אחד זה מחיר טוב ואינטרס שני הוא איכות, בוודאי כאשר מדובר בבטיחות.
<אודי פלג: שני האינטרסים האלה לא עומדים במישור אחד.
<אודי פלג: הבטיחות קודמת.
<אודי פלג: וכשהבטיחות קודמת, ואנחנו עוסקים פה, בכל הבדיקות האלה, והעלויות - - -
אבישי ברוורמן: - - משהו מאד קשה, דברים, הם לא בסדר לקסיקוגרפית.
אבישי ברוורמן: אומרים שאין מחיר לחיי אדם.
אבישי ברוורמן: יש מחיר לחיי אדם, העובדה שבעולם אין סניטציה, ושם מחיר החיים הוא כזה – דה פקטו, כל החלטות לגבי הקצאת התקציב במדינת ישראל אומרת מה מחיר - - - לחיי אדם.
אבישי ברוורמן: אז הדברים הם לא לקסיקוגרפיים, כי לפעמים, הפופוליזם הזה שאומר – חיי אדם, זה הכל.
אבישי ברוורמן: כל החלטה יש לה מחיר בחיי אדם.
אבישי ברוורמן: לכן דבר במונחים ברורים.
אבישי ברוורמן: האם יש לך תשובה למר הניג?
<אודי פלג: אני מגיע לזה.
<אודי פלג: אני חושב שאנחנו, ארגוני הצרכנים מובילים את המאבק נגד יוקר המחיה בפן הצרכני.
<אודי פלג: לכן אותנו לא צריך לשכנע שבכל מקום שאפשר – צריך לחסוך.
<אודי פלג: גם בתחום הזה, בודקים את רכיבי העלות, ואיפה שאפשר לחסוך – חוסכים.
<אודי פלג: איפה שאפשר להוזיל – מוזילים.
אבישי ברוורמן: אין לך תשובה למר הניג.
אבישי ברוורמן: האם יש לך משהו להגיד לנושא?
<אודי פלג: לפני שמחליפים מערכת הגנה אחת על הצרכנים במערכת אחרת, בואו נבדוק רק שהמערכת שאותה מחליפים פועלת, והיא לא תציב אותנו, הצרכנים, במצב של חוסר - - -
אבישי ברוורמן: אין לך תשובה למר הניג, תודה רבה.
<אודי פלג: יש לי תשובה.
<אודי פלג: אני נגד - - -
אבישי ברוורמן: אני נתתי לך את רשות הדיבור.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לסיים, אז תענה לשאלה שלי – יש לך תשובה למר הניג, או לא?
<אודי פלג: המערכת שמציעים כרגע להליף את הבדיקות בהצהרת יצרן היא איננה מקובלת.
אבישי ברוורמן: אז זה משפט אחד, למה אתה מדבר רבע שעה?
<יוסף יורם נדלר: אני יושב ראש ועד העובדים במכון התקנים.
<יוסף יורם נדלר: אני אדבר על המכון כי אני מכיר אותו טוב.
<יוסף יורם נדלר: חשוב לי מאד הקטע של הלקוחות של המכון כי אנחנו מתפרנסים מהם, אבל הייעוד שלנו הוא בעצם להגן על הציבור, לא על היבואנים.
<יוסף יורם נדלר: אבל יש לי תשובה ראשונית למר הניג, שיש דבר שנקרא "קדם יבוא".
<יוסף יורם נדלר: יש בדיקות קדם יבוא.
<יוסף יורם נדלר: אתה רוצה לייבא צעצועים?
<יוסף יורם נדלר: תביא אותם לפני המשלוח.
אבישי ברוורמן: אבל הוא שאל שאלה מאד פשוטה.
אבישי ברוורמן: הוא אמרף תנו לי את כל מה שאתם רוצים, אני אתן לכם תשובה.
אבישי ברוורמן: הוא לא צודק?
רן כהן: היום הוא נכנס לאינטרנט הוא יודע הכל מראש.
<יוסף יורם נדלר: ב-2010 מבקר המדינה הוציא דוח על מכון התקנים, וטען את טענתו שאנחנו לא בודקים, בעקבות בעיות, תקלות ופגיעות שהיו.
<יוסף יורם נדלר: מבקר המדינה דרש להעמיק את הבדיקות – יגיד את זה הממונה על התקינה, הוא מכיר את הדוח הזה.
<יוסף יורם נדלר: הוא דרש להעמיק את הבדיקות, כמו שנאמר פה – על כל דגם ספציפי.
<יוסף יורם נדלר: אם יש כדור אחד כחול וכדור אחד אדום, הדרישה היתה, גם של גרישה דויטש, לבדוק כל צבע, כי כל צבע יש לו, כידוע לכם, רעילות אחרת.
<יוסף יורם נדלר: יש מסלולי הקלות ליבואנים שאין להם היסטוריה של תקלות.
<יוסף יורם נדלר: יש לנו מסלול ירוק, אני לא יודע למה עיכבו לך את זה בשדה התעופה.
<שמעון הנינג: כי כל פעם היתה דרישה אחרת.
<יוסף יורם נדלר: 99% מהיבואנים משוחררים מידית תוך פחות מ-24 שעות.
<שמעון הנינג: מעולם זה לא קרה לי.
<יוסף יורם נדלר: תבוא למכון, אני אראה לך.
<יוסף יורם נדלר: אני מזמין אותו למכון, אני אפתור לו את כל הבעיות.
אבישי ברוורמן: על דעת המנכ"ל והיושב ראש – מר הניג מצלצל אלי והוא עכשיו אומר לך שהוא מקבל בצורה ברורה את כל הפרטים.
רן כהן: אדוני היושב ראש, מאז שאני יושב ראש - - - זה שכל לקוח של מכון התקנים יכול לפנות אלי בכל רגע, והעניין מטופל באותו יום.
אבישי ברוורמן: אתה יושב עם שמעון, ואני רוצה לשמוע משמעון שאכן הנשוא הזה פתיר.
<יוסף יורם נדלר: מבחינת הקלות ליבואנים נתנו דרך לאנשים שהם לא מפרי אמון.
<יוסף יורם נדלר: מי שמפר אמון חוזר לדרגה ראשונה.
<יוסף יורם נדלר: זה למען הציבור, אנחנו משרתים את הציבור.
<יוסף יורם נדלר: למה אצלו הסחורה נשארה בשדה התעופה?
<יוסף יורם נדלר: אני לא יודע.
<יוסף יורם נדלר: הטענה העיקרית שלי הוא שהנושא מאד רציני, ומאד משפיע, גם על הסחר במדינת ישראל, גם על התעשייה ובעיקר על הצרכנים, ולדעתי הוא לא צריך להיות בהליך חקיקה דרך חוק ההסדרים.
אבישי ברוורמן: אמרנו עוד קודם – לא רק שאתה צודק, וביקשתי שנציג האוצר יעביר את זה לשר האוצר.
אבישי ברוורמן: אנחנו נקיים פה דיונים רציניים, מהירים.
אבישי ברוורמן: זה לא צריך שיהיה בחוק ההסדרים.
אבישי ברוורמן: בשביל מה שיהיה בחוק ההסדרים דבר כזה?
איילת שקד: יש לי שאלה: הצעצועים שאתה מייבא, עומדים בתקנים אירופאיים?
<שמעון הנינג: כן, חד משמעית, והם משווקים לכל העולם.
איילת שקד: אז השאלה שלי אליכם – אם הם עומדים בתקן אירופאי, בשביל מה הם צריכים לעבור גם את הבדיקות שלכם?
<דני גולדשטין: אז במשפט אחד, בקיצור – אנחנו מכירים במאה אחוז של המעבדות בעולם שמביאות צעצועים, שעומדים ב- EN 71 שזה תקן הצעצועים הבינלאומי.
<דני גולדשטין: מי שמביא את זה, אין בדיקה כפולה.
<דני גולדשטין: יש לנו ועדה פריטטית, עם היבואנים, ויושבים שם עשרות יבואני צעצועים.
<דני גולדשטין: אני לא יודע מה פתאום בא יבואן ומספר סיפורים לכולכם, ומפה נולד איזה אירוע שכאילו אנחנו מכון שלא מכיר, ולא יודע, ולא עושה.
<דני גולדשטין: מכירים, עושים, יודעים.
<דני גולדשטין: לא שאנחנו מושלמים, אנחנו צריכים להשתפר.
אבישי ברוורמן: אנחנו מדברים על שיפור.
אבישי ברוורמן: אני רוצה שמר הניג יהיה מרוצה.
איילת שקד: בואו ננסה להבין את זה, זו הסוגיה.
רן כהן: אתם צריכים להבין גם את הרקע לדברים.
רן כהן: מסקר אקראי לגמרי של חודשיים שלקחנו לפני תקופה לא רחוקה על יבוא צעצועים לישראל, נמצאו הממצאים הבאים: באותם חודשיים, 52% מהמוצרים שהיו אמורים להיכנס לישראל נמצאו פסולים.
רן כהן: 21% מכלל הצעצועים שהיו אמורים להיכנס היו עם סכנת מוות לילדים.
אבישי ברוורמן: האם רובם באו מסין?
<דני גולדשטין: 80% מסין.
רן כהן: החסם היחיד לכניסת מוצרים כאלה שיגרמו לאסונות, זה הבדיקות של מכון התקנים.
רן כהן: אנחנו רוצים להגיע למצב שבו יש לנו הסכמים הדדיים עם מעבדות בעולם.
רן כהן: הם יבדקו את המוצרים הישראלים, אנחנו נבדוק את שלהם.
רן כהן: יהיה בסדר גמור.
רן כהן: אז שמעון הניג ייבא ממעבדה כזו שנמצאת בקשר אתנו, בסדר גמור.
רן כהן: אז גם יצרן ישראלי יוכל לבדוק במעבדה בינלאומית - - -
<שמעון הנינג: אבל לא מייצרים צעצועים בישראל.
רן כהן: - - - אתם רוצים שהכלכלה הישראלית תהיה נחותה - - -
איילת שקד: המעבדה שהוא בדק בה את הצעצועים – היא לא מוכרת במכון התקנים כי אין הדדיות?
<דני גולדשטין: חברת הכנסת שקד, אני רוצה לומר: אנחנו מכירים באחוז ענקי של מעבדות בינלאומית שבודקות צעצועים.
<דני גולדשטין: לא עושים בדיקה כפולה.
<דני גולדשטין: מר הניג כתב לשר הכלכלה.
<דני גולדשטין: ענינו לו דרך הממונה על התקינה.
<דני גולדשטין: יש לו המון טעויות ואי הבנות אבל הוא פשוט לא רוצה לשמוע.
<דני גולדשטין: אני אומר לכם שאנחנו עושים את זה, ואנחנו מביאים ואנחנו בודקים – אין כפילות.
<יאיר זילברשטיין: אני לא מכיר את הסיפור הפרטני של מר הניג, באפן כללי אנחנו רוצים לקחת את המודל שיש בצעצועים של הכרה במעבדות בינלאומית גדולות, ולאמץ אותו לגבי כל המעבדות.
<יאיר זילברשטיין: הסיפור של ההדדיות הוא התירוץ הכי יפה כדי לא לבצע את זה.
<יאיר זילברשטיין: מדברים על הדדיות 60 שנה.
<יאיר זילברשטיין: אנחנו מדינה מאד קטנה – אף אחד לא ירצה - - - זה בדיוק אותו הדבר כמו המכסים.
<יאיר זילברשטיין: אם אפשר לעשות הדדיות אז אפשר, ואם לא – אי אפשר להמשיך לדפוק את הצרכן הישראלי.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לעשות גילוי נאות - כשהייתי בבנק העולמי הובלתי את כל הדיון להכניס את מוצרי החקלאות.
אבישי ברוורמן: החיים הם לא פיירים.
אבישי ברוורמן: הרבה אנשים רצו הדדיות ולא קיבלו.
אבישי ברוורמן: השאלה שמר זילברשטיין התייחס אליה עכשיו- ישראל, למרות שיש לה נשקים שאסור לדבר עליהם, לא תמיד היא מעצמה.
אבישי ברוורמן: ולכן מר זילברשטיין העלה שאלה – במידה ולא נצליח להגיע להסכמי הדדיות, מה עושים?
<אמיר חייק: תפריטו את מכון התקנים לגוף שיש לו מעבדות בינלאומיות שיוכל להיות חלק מרשת עולמית.
<אמיר חייק: זה יפתור לכם את הבעיה, אולי, כממשלה.
<אמיר חייק: אבל לא יכול להיות מצב שיעמידו פה בנחיתות את התעשייה הישראלית כי מר זילברשטיין חושב כך.
<יאיר זילברשטיין: תקינה לא אמורה להיות חסם ליבוא.
<אמיר חייק: היא גם לא אמורה להעמיד את התעשייה בנחיתות.
<יאיר זילברשטיין: באיזה כובע בדיוק אתה אומר את זה?
אבישי ברוורמן: קודם כל אני מברך את מכון התקנים, היושב ראש, המנכ"ל, העובדים ואת ראשי הוועד של האקדמאים וגם את המהנדסים על השיפור המאד משמעותי שקרה בשנים האחרונות.
אבישי ברוורמן: זה עולם אחר היום, אני מוכרח להגיד.
אבישי ברוורמן: יש אנרגיה של שינוי, כל הכבוד.
אבישי ברוורמן: בנוסף לזה, השאלה של מר הניג, נמצאת באוויר והניג כמשל.
אבישי ברוורמן: לכן הסיכום שלי ברור: הוועדה קוראת לשר האוצר להוציא מחוק ההסדרים את החקיקה בנושא התקינה, ולהפסיק את הנוהג הנפסד של הכנסה של חוקים שאינם תקציביים לחוק ההסדרים.
אבישי ברוורמן: אני אומר לך דבר אחד, מר זילברשטיין – זה הרי היה עובר כבר קודם, לא צריך לחכות לחוק ההסדרים בדברים האלה.
אבישי ברוורמן: כאן יהיה דיון ענייני.
אבישי ברוורמן: הוועדה בראשותי מצפה לקבל במהירות האפשרית הצעת חוק נפרדת בעניין הזה, שאנחנו נקדם אותה בדיון פתוח, רציני, כדי לשפר את רווחת הצרכנים, איכותם, בריאותם וכמובן – את היצרנים והיבואנים הישראלים.
אבישי ברוורמן: הוועדה תבחן לעומק ותקדם את הנושא הזה במהירות האפשרית.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לכם ובהצלחה.
אבישי ברוורמן: הישיבה הזו נעולה.
אבישי ברוורמן: הנושא - תכניות הממשלה לביטול מענקי הבניה בפריפריה, בין השאר – חריש, שהוקמה בקול תרועה רמה, שם יש אלפים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להודות לשר, שר הבינוי והשיכון.
אבישי ברוורמן: לא סוד שאני והוא לא רואים עין בעין לגבי הפתרון המדיני אבל זה גם לא סוד שעבדנו יחד בכנסת והיינו בשדולה למען שחרור פולארד.
אבישי ברוורמן: אני מאד מודה לו.
אבישי ברוורמן: אני יודע שהנושא הזה הוא בליבו.
אבישי ברוורמן: זה לא טריוויאלי שהיום שרים באים לוועדות, אנחנו רואים שהם מתעלמים היום.
אבישי ברוורמן: אני מודה לשר.
אבישי ברוורמן: אני פותח את הישיבה.
אבישי ברוורמן: קודם כל אודה גם לסגן שר השיכון לשעבר, רן כהן.
אבישי ברוורמן: אני אפתח ברקע ואעביר את זכות הפתיחה לשר השיכון.
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שביוני 2011 הממשלה הוקדמת קיבלה החלטה על מענק מקום בגובה 60 אלף שקלים לרוכשי דירה ראשונה בפריפריה זאת כדי לעודד צעירים לעבור ליישובים מחוץ למרכז הארץ ולסייע להם ברכישת הדירה.
אבישי ברוורמן: באמצע החודש שעבר קיבלה הממשלה החלטה שמבטלת את החלטת הממשלה הקודמת.
אבישי ברוורמן: להבנתנו, הבעיה הקשה ביותר היא ביישוב חריש.
אבישי ברוורמן: מנתונים שמסרו לנו, מתוך 4,600 יחידות ששווקו, יותר ממחצית שייכות לעמותות וקבוצות רכישה, שם הדיירים כבר שילמו סכום ראשוני מההון העצמי שלהם – כ-180-200 אלף שקלים למשפחה.
אבישי ברוורמן: הטענה של הדיירים שבתוך הקבוצה הזו יש 60% זכאים למענק המקום שזה כ-1,200 משפחות.
אבישי ברוורמן: בחריש טוענים שלא יקבלו את היתר הבניה עד ה-1 ביולי שזה המועד האחרון לפי הוראות המעבר, כשהמשמעות למעשה היא אובדן המענק.
אבישי ברוורמן: אני פונה לשר השיכון ומודה לחבר הכנסת איציק שמולי שהעלה את הנושא כהצעה לסדר.
אבישי ברוורמן: השאלה לשר השיכון, שידוע שהוא אומר דבר דבור על אופניו: אתה ניהלת משא ומתן מול משרד האוצר על הוראות המעבר שלתפיסת משרד השיכון שיפרו את המצב ביחס להחלטת הממשלה.
אבישי ברוורמן: מהנתונים שלך, כמה דיירים עומדים להיפגע?
אורי אריאל: אני שמח תמיד לבוא לכנסת, ודאי לוועדת הכלכלה.
אורי אריאל: אני בא לכנסת יותר מאשר לממשלה.
אורי אריאל: אני שמח להיות פה, ואדבר אתכם על מה שתרצו, רק לא בטוח שאני הכתובת.
אורי אריאל: לא החלטתי לבטל את מענקי המקום כמו שגם הייתי נגד ההחלטה של המס על משפרי דיור.
אורי אריאל: אז חבל שאין פה את שר האוצר אבל היות ויש אחריות ממשלתית כוללת אני אשתדל לייצג את הממשלה.
אורי אריאל: ודאי שההחלטה הזו לא נכונה.
אורי אריאל: מה שהיה אמור להיות זה שההגיליוטינה היתה אמורה ליפול בבת אחת בלי אפשרות לקבל שום מענק באחד מהמקומות – זו הרי רשימה סגורה של ערים, זה לא בכל הארץ.
אורי אריאל: אנחנו לא הסכמנו לזה במשרד הבינוי והשיכון – המנכ"ל ואני, ויש כאן את הצוות – הסברנו לאוצר.
אורי אריאל: זה לא היה מקובל עד שחתכנו את זה באיזה צורה והגענו למציאות שלפחות עכשיו זה עד 1.7.
אורי אריאל: מי שהחל במקומות מסוימים לפחות יוכל להשלים וליהנות מההטבה הזו שהיא משמעותית.
אורי אריאל: אנחנו לא יודעים להגיד כמה נפגעו, כי זה דבר שאין לו התחלה.
אורי אריאל: אנשי חריש ודאי יגידו מה קורה בחריש, ואחרים יגידו על מקום אחר לפי ההתארגנות שהם מכירים, שהם שותפים לה.
אורי אריאל: אנחנו, מבחינתנו, הכלי הזה הוא יותר מחשוב.
אורי אריאל: הוא בהחלט מאיץ את רכישת הדיור.
אורי אריאל: יש לנו על זה נתונים.
יצחק וקנין: יש לכם מושג כמה ניצלו את זה?
אורי אריאל: יש על זה נתונים והמנכ"ל ישיב.
אורי אריאל: אני סיימתי, בעצם.
אורי אריאל: הנתונים מיד ימסרו לכם בצורה מפורטת, ככל שהם קיימים אצלנו.
אורי אריאל: אנחנו רואים בזה בהחלט ברכה.
אורי אריאל: יש עכשיו ביקושים משמעותיים גם בהר יונה ג', גם בנצרת עלית.
אורי אריאל: אנחנו מחפשים אפשרויות אחרות כדי להקל בעיקר על רוכשי דירה ראשונה, זכאי משרד השיכון.
אורי אריאל: אנחנו מחפשים דרכים נוספות כדי לאפשר להם לרכוש דירה באזורים הללו, שהם בעיקר אזורי הפיתוח.
אורי אריאל: אני מקווה שבישיבה הבאה תזמינו אותנו כדי לעדכן בנתונים.
אורי אריאל: אני מציע שהמנכ"ל יתן נתונים כדי שתהיה תמונה מפורטת.
<שלמה בן אליהו: מאז שהתחילו לתת מענקים ליישובים שנמצאים בקטגוריה של זכאים למענקים יש שם בעצם שני סוגי מענקים: יש מענקים שניתנים לקבלנים, שזה בהיקף של 40 אלף שקל ליחידת דיור, אבל זה מותנה בכך שהקבלן סיים את עבודת הבניה בפרק זמן שקצוב, ולזה אני לא מתייחס כרגע, ויש מענק שניתן לזכאי.
<לאה ורון: אתה לא מתייחס כי המענק ימשיך, או שגם המענק הזה בוטל?
<שלמה בן אליהו: גם המענק הזה בוטל.
<שלמה בן אליהו: המענק השני הוא מענק של 60 אלף שקל שמגיע לזכאי.
<שלמה בן אליהו: אם יבוא היום קבלן ויקנה מגרש בחריש או בהר יונה הוא לא יזכה למענק כי מהיום והלאה פסקו המענקים.
<שלמה בן אליהו: מה שמדברים, על המענקים שנותנים להם את הוראת השעה זה לזכאים.
<שלמה בן אליהו: לגבי הזכאים – עד היום מימשו כ-620 - -
ישראל אייכלר: זאת אומרת שזה מושת מיד על הקונה.
<שלמה בן אליהו: לא, לא.
<שלמה בן אליהו: אני מסביר: ה-40 אלף שקל ניתנו לקבלן.
ישראל אייכלר: כדי שיוזיל את הדירה.
<שלמה בן אליהו: כדי שיהיה לו אינטרס לזכות במכרז.
<שלמה בן אליהו: הקבלנים משתדלים.
<שלמה בן אליהו: ברגע שיש להם מספיק רווח קבלני יש להם מספיק אפשרות לשחק ולראות מה אחוז הרווח שהם רוצים לקחת.
<שלמה בן אליהו: זה ניתן לתמרץ את הקבלנים לעבודה יותר מהירה, לסיים את הבניה.
<שלמה בן אליהו: לעומת זאת, ההטבה לזכאים היא כדי לתמרץ אותם להגיע ליישובים האלה.
אבישי ברוורמן: אחד הדברים שדיברו עליהם הוא שאנחנו רוצים לפתח את הפריפריה.
<שלמה בן אליהו: אז באמת התמרוץ הוא כדי שיגיעו לפריפריה ועד היום מימשו את הזכאות שלהם 620 משפחות כדי לקבל 60 אלף שקל לדירה.
<שלמה בן אליהו: לכאורה זה נראה מספר קטן, אבל כשעושים תהליך כזה, זה לא תהליך שמיד כולם רצים וקונים כי ההליך של קניית דירה מקבלן – קונים דירה מקבלן רק כשיש לו היתר בניה.
<שלמה בן אליהו: הליך של הוצאת היתר בניה הוא הליך ארוך, ולכן, גם כשהממשלה קיבלה את ההחלטה, התהליך של הבניה הרוויה והוצאת היתרי בניה, ושאנשים מתעניינים ובונים – זה לוקח פרק זמן.
<שלמה בן אליהו: לכן, אמת המידה לבחון האם פרויקט כזה מצליח או לא הוא לא בפרק זמן של שנה- שנה וחצי.
<שלמה בן אליהו: מה כן חשוב לדעת?
<שלמה בן אליהו: שבכל הפרמטרים, באותם יישובים ה-620 יחידות זה מאד משמעותי, כי אם אנחנו עושים את ההשוואה כמה דירות נמכרו באותם יישובים עצמם, או כמה נמכרו בבניה רוויה ביישובים סמוכים, אנחנו רואים שיש גידול מאד משמעותי מהרגע שנתנו את המענקים.
<שלמה בן אליהו: מה הגידול?
<שלמה בן אליהו: סך המכירות של דירות חדשות בחישוב שנתי עלה ב-76% בהשוואה לממוצע בשנים 2009 עד אמצע 2011, כאשר ברמה הארצית חלה ירידה של כ-2% וביישובים סמוכים ירידה של 11%.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, באותם יישובים סמוכים אם אני בודק, היתה ירידה של 11% וכאן היתה עליה של 76%.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, לאותם יישובים שלגביהם הוחלט לתת את המענק, ה-620 יחידות שאנחנו מדברים עליהן הגדילו את הביקוש ב-76%.
<שלמה בן אליהו: יש לנו כאן עוד פרמטרים שבדקנו לגבי התחלות בניה, עסקאות בבניה רוויה, שיווק בבניה רוויה – בכל הפרמטרים האלה אנחנו רואים שבאותם יישובים המענק גרם לטוב.
אבישי ברוורמן: והמסקנה?
אבישי ברוורמן: שאם עושים דבר טוב, לא צריך לבטל אותו.
<שלמה בן אליהו: אני רק אעדכן מה המשמעות של הוראת השעה ששר הבינוי הגיע להבנה עם האוצר – המשמעות שמי שגם היום יחתום על הסכם, לא בבניה רוויה, ויחתום עד סוף יוני עם התנאי הבסיסי שעד ה-1.7 הוא מגיע עם החוזה לרשויות מס הכנסה ומס שבח, חותמת תתקבל על האישור של מס שבח, הגיש את המסמכים לרשויות, ולא משנה מתי הוא חתם על החוזה – הוא חותם על החוזה, הוא זכאי, ובלבד שהגיע למס שבח עד 1.7 - - - אמשיך את דבריי: ברגע שאדם הביא את האישור של מס שבח, דהיינו – הגיש את המסמכים לרשויות מס שבח, הוא ניגש לבנק והבנק ייתן לו את הזכאות עד ה-30.8.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, יש עוד חודשיים אחרי זה, דהיינו עוד שלושה חודשים כדי להשלים את הזכאות לקבלת הסיוע.
איציק שמולי: זאת אומרת – אחרי התהליך של היתר בניה?
<שלמה בן אליהו: זה בכלל לא קשור להיתר בניה.
<שלמה בן אליהו: הפרוצדורה הרגילה – חותמים על חוזה ויש 40 יום להגיש לרשויות ולקבל חותמת "התקבל".
<שלמה בן אליהו: אבל הוא לא חייב לחכות 40 יום.
<שלמה בן אליהו: יכול לחתום על חוזה היום ולהביא את זה מיד למס שבח.
<שלמה בן אליהו: ברגע שהוא קיבל את החותמת "התקבל" יש לו זכאות ובלבד שיפתח תיק בבנק.
<שלמה בן אליהו: ואז יש לו חודשיים להגיע לבנק- עד ה-30.8, הוא יקבל את המענק.
<שלמה בן אליהו: זה לגבי כל הזכאים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת שיש כוונות טובות, יש שר שכוונתו טובה - - -
<שלמה בן אליהו: ויש גם רצון טוב מצד האוצר בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות, ותכף נראה מה קורה.
אבישי ברוורמן: אני אבקש מיוזם הדיון לפתוח.
אבישי ברוורמן: אני שמח שראובן קוגן מהאוצר אתנו, כי הוא יהיה איש בשורה היום, אני בטוח.
איציק שמולי: תודה על קיום הדיון.
איציק שמולי: אני באמת נפגשתי עם חלק מנציגי התושבים בחריש אבל כמובן שאנחנו מדברים על כל הארץ, אני וגם חברי כנסת אחרים, קיבלנו פניות ממקומות אחרים – נהריה, אופקים.
איציק שמולי: לא חסר מקומות.
איציק שמולי: אנחנו צריכים להבין על מה אנחנו מדברים.
איציק שמולי: אנחנו מדברים פה על אותם זוגות צעירים שדיברו בשבחם ועל כמה צריך לעזור להם, לפני כמה חודשים, ויש פה ביקורת שהיא משני טעמים: קודם כל, על עצם קבלת ההחלטה.
איציק שמולי: מדינת ישראל מדברת גבוהה גבוהה על זוגות צעירים, על הפרחת הפריפריה, אז הטיעון הראשון מאד ברור.
איציק שמולי: ההחלטה הזו, אחרי התחייבויות שניתנו לפריפריה, לבטל אותה לאלתר, היא החלטה לגיטימית, אני לא אוהב אותה ואני יכול להתווכח אתה, אבל היא לגיטימית במסגרת סמכותה של הממשלה.
איציק שמולי: על מה אני קובל?
איציק שמולי: אני קובל על האופן שבו התקבלה ההחלטה ועל איך שהיא מנוסחת.
איציק שמולי: התוצאה מנוסחת כאילו עד חודש יולי יוכלו אותם זוגות צעירים שהסתמכו על התחייבות הממשלה להשלים ולמצות את התהליך ולקבל את ההטבה הנכספת.
איציק שמולי: אבל מה?
איציק שמולי: בסופו של דבר הניסוח מתעתע וגם קצת מוליך שולל.
איציק שמולי: בעיקר – וצר לי שדווקא שר השיכון יושב פה, כי אני עד למאמצים שנעשו מצדו לשפר את העניין מול האוצר, וחבל ששר האוצר לא נותן פה את התשובות – הניסוח באופן הזה, שניתן למצות את ההטבה עד 1 ביולי הוא מתעתע כי הוא לא מאפשר לזוגות צעירים למצות את ההטבה שעליה הם הסתמכו, שעליה הם הלכו למקומות שהמדינה מעוניינת שיחוזקו, קנו שם והתחייבו על דירות, ועכשיו הם עומדים מול שוקת שבורה.
איציק שמולי: המדינה אומרת להם – תוציאו כסף מההורים, מהבלטות, מאיפה שהוא.
משה זלמן פייגלין: תסביר למה מתעתע.
איציק שמולי: כיוון שכפי שהסביר המנכ"ל, ניתנת לאנשים ארכה עד 1 ביולי למצות את ההטבה.
איציק שמולי: היכולת להראות בעלות על דירה זה בסדר אבל היכולת גם לעבור את השלב של היתר בניה - - -
<שלמה בן אליהו: לא, לא צריך היתר.
<שלמה בן אליהו: יש אבחנה בין מי שקונה מקבלן ובין עמותות.
<קריאות: אבל הרוב זה עמותות.
איציק שמולי: אז באמת המנכ"ל כיוון את דבריו לאנשים פרטיים, כנראה.
איציק שמולי: אני מדבר על קבוצות רכישה ועמותות, ביישובים האלה שיעורם הוא לא קטן בכלל.
איציק שמולי: ולאנשים האלה אומרים: בחודש ימים במדינת ישראל אתם תוציאו היתר בניה.
איציק שמולי: מישהו מכם ראה פעם אזרח במדינת ישראל שתוך חודש מוציא היתר בניה?
<קריאה: חמש שנים, חמש שנים.
איציק שמולי: אין דבר כזה.
איציק שמולי: לסיכום דבריי - אז כמו שאמרתי, אני לא אוהב את ההחלטה העקרונית, אבל אפשר להגיד שזה במסגרת סמכותה של הממשלה.
איציק שמולי: אבל אלה שהתחילו את התהליך, ועל בסיס ההבטחה של הממשלה הלכו לרכוש דירה הפריפריה, אתם צריך למצות את התהליך, זה המינימום שאפשר לעשות.
איציק שמולי: כמו שנותנים התחייבויות לגופים הבינלאומיים ושזה כמו דברי אלוהים חיים, אי אפשר לזוז מהם, אבל כשמדובר בזוג צעיר שעשה צבא, עושה מילואים, אזרח טוב, ועוד הולך להפריח את הפריפריה, כלפיו אפשר להפר התחייבויות.
איציק שמולי: את זה צריך לעצור.
אבישי ברוורמן: רבותיי, בכנסת לא מוחאים כפיים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מהנציגים, גם של העמותות ושל הרוכשים, של אלה שנפלו בדרך, לדבר.
<איריס הרפז קיי: אני מתל אביב.
<איריס הרפז קיי: בת 42, גרה בדירה שכורה - -
ישראל אייכלר: אתם מדברים על כל הפריפריה?
<איריס הרפז קיי: כן, אנחנו מדברים על כל הפריפריה, גם אמור להגיע שמעון מנצרת עלית.
<איריס הרפז קיי: כבוד שר השיכון והבינוי, מנכ"ל המשרד, יו"ר ועדת הכלכלה, חברי ועדת הכלכלה.
<איריס הרפז קיי: אנחנו מאד שמחים להיות כאן, אני רוצה להתחיל בציטוט של כמה משפטים.