GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אברהם להב: אבל צריך להשתמש בכלי הזה, ויש איתו הרבה מה לעשות.
<אברהם להב: אני חושב שבנתון הזה צריך להשתמש.
<אברהם להב: ועוד נקודה אחת שאני רוצה להעלות, זה נושא הפיתוח: רשות מקרקעי ישראל, כשהיא מוציאה מכרז, יש בו שני מרכיבים בעלות: אחד, קרקע; שניים, פיתוח.
<אברהם להב: תקציב הפיתוח הוא בעצם אומדן, כי באותה עת שיוצא המכרז, בדרך כלל, עוד לא בוצע הפיתוח.
<אברהם להב: אז יש אומדן.
<אברהם להב: האומדנים של רשות מקרקעי ישראל, על פי מה שאנחנו יודעים, גבוהים בלפחות 40%-30% מהעלות בפועל.
<אברהם להב: אם היה אפשר להציע לטפל גם בעניין הזה, כי אם, למשל, רשות מקרקעי ישראל הייתה מוציאה את הפיתוח למכרזים בשוק החופשי, היה אפשר, לפחות, 40%-30% מעלות הפיתוח לחסוך.
<אברהם להב: וזה מייקר מאוד את עלות הבנייה.
<אברהם להב: אני רק רוצה לסיים במשפט שהיה עם מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל הקודם, בישיבה אצל השר אטיאס.
<אברהם להב: שאל אותו השר אטיאס, השר לשעבר אטיאס: תגיד לי, למה אתם עושים את הדבר הזה?
<אברהם להב: למה צריך תקציב פיתוח כל כך גבוה, שהוא חלק ממרכיב הקרקע ומעלה את המחיר?
<אברהם להב: אמר אז המנכ"ל הקודם, - -
אבישי ברוורמן: אתה מדבר על מר ירון ביבי.
<אברהם להב: ירון ביבי.
<אברהם להב: - - אמר לשר לשעבר: יש לנו בעצם הערכת שמאי – וזו פנייה לשמאי הממשלתי – יש לנו הערכת שמאי.
<אברהם להב: הערכת שמאי לוקחת בחשבון בעלות של הקרקע, גם את מרכיב הפיתוח.
<בנצי ליברמן: מה פתאום?
<אברהם להב: אני אומר את מה שאמרו.
<בנצי ליברמן: אין דבר כזה.
<אברהם להב: תרשו לי.
<אברהם להב: יש לי פרוטוקול, ואני אגיד.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לסיים.
<אברהם להב: מספר שניות ואני מסיים.
<אברהם להב: הוא רואה את המכלול של שני הדברים האלה ביחד.
<אברהם להב: אבל מכיוון שהחלוקה בין שני החלקים האלה, שהחלק של הקרקע עובר למשרד האוצר, והחלק של הפיתוח נשאר ברשות מקרקעי ישראל, הם מעדיפים להעלות את מחיר הפיתוח שיישאר להם יותר כסף.
<אברהם להב: זה ודאי שהוא אמר.
<אברהם להב: ולכן אני חושב שתקציב הפיתוח, שהוא יקר, מייקר בסוף את - - -
<בנצי ליברמן: אני חייב.
אבישי ברוורמן: רק רגע.
אבישי ברוורמן: מר חזי בינה, במשפט, שניים.
אבישי ברוורמן: כלכלן.
<חזי בינה: אני פה מטעם הפורום המשפטי, אבל אני משמש באופן פרטי כמנכ"ל של חברה יזמית.
<חזי בינה: אנחנו באמת נתקעים, מול הרשות המקומית בעיקר.
<חזי בינה: אנחנו מרגישים רוח גבית שיורדת למטה מרשות מקרקעי ישראל וממשרד הבינוי והשיכון.
<חזי בינה: אבל אצל הרשות המקומית זה לא מגיע, וזה לא מחלחל וזה תוקע את העניינים.
<חזי בינה: באופן פרטי, גם לגבי המחלף בראש העין - - - מר ליברמן, וגם כביש 38 לבית שמש: פועלי הבנייה לא צריכים את המחלף ולא צריכים את הכביש.
<חזי בינה: מי שצריך את זה זה הדיירים.
<חזי בינה: תנו לנו להמשיך לעבוד שם.
<חזי בינה: בטופס 4 – שזה יהיה תנאי לטופס 4.
<חזי בינה: הרי הוא לא צריך שזה - - -
<אמיר רשף: זו הוועדה המחוזית, הוא לא הכתובת.
<אמיר רשף: זו הוועדה המחוזית שקבעה את ההתניה הזאת.
<חזי בינה: בסדר, אין שום בעיה.
<חזי בינה: אבל זו בעיה אמיתית ש-18 חודשים או 20 חודשים אני דוחה את כל הפרויקטים האלה.
אבישי ברוורמן: זו לא הכתובת.
<חזי בינה: הירידה בביקושים בפתח תקווה ובמקומות כאלה, זה, שוב, בגלל הרשות המקומית.
<חזי בינה: הרשות המקומית לא מעוניינת לקבל היתר, היא חושבת שאין לה מספיק מבני ציבור.
אבישי ברוורמן: מה שנאמר קודם.
<חזי בינה: הבעיות שאנחנו נתקלים בהן זה בעיות בעיקר עם הרשות המקומית.
אבישי ברוורמן: רבותיי, זה דיון ראשון.
אבישי ברוורמן: קודם-כל, אני באמת מודה למר בנצי ליברמן, למר אמיר רשף, למר טל אלדרוטי, למר שלמה בן-אליהו – שהם באים עם רצון טוב, אבל הם שמו, פה, את כל הקלפים על השולחן.
אבישי ברוורמן: ואני חושב, אני אומר את זה בצורה מאוד עדינה: הוועדה לא השתכנעה, כי במבנה הממשלתי והמדיניות הממשלתית הכוללת, שבאמת אנחנו נצליח במהירות, גם להוזיל את מחירי הדיור וגם להגדיל את היצע הדירות בצורה משמעותית.
אבישי ברוורמן: ובמיוחד שהצעירים יוצאים לרחובות ומבקשים דיור בר קיימא.
אבישי ברוורמן: אנחנו רואים שיש לנו בעיה מאוד רצינית, ולכן, מה שאני מבקש – גם אליך, מר אמיר רשף – אנחנו פונים לעומד ברא שקבינט הדיור, שהוא הדבר הקרוב ביותר לצאר לענייני דיור, שר האוצר, מר יאיר לפיד, שיופיע לישיבה, כאן, ביחד עם שר הבינוי והשיכון וכל הגורמים, כדי שפעם אחת יהיה דיון של הכנסת כמו בסנאט האמריקאי, שבו מדברים על הפתרון למדינת ישראל, ולא שכל אחד יגיד: זה במגרש שלי, וזה במגרש שלי, וזה במגרש שלי.
אבישי ברוורמן: כי מה שיקרה אחרי זה, גם אם יש בולדוזרים גדולים, הרכבת לא תגיע לשום מקום.
אבישי ברוורמן: כרגע, יש פה משבר.
אבישי ברוורמן: המשבר הזה לא נפתר.
אבישי ברוורמן: הרבה אנשים עושים מאמצים.
אבישי ברוורמן: הוא התקדם לאט מדי.
אבישי ברוורמן: הקבלנים מחכים.
אבישי ברוורמן: אני מזמין את שר האוצר ואת שר הבינוי והשיכון לנושא הזה.
אבישי ברוורמן: דבר שני: מכיוון שנזרקה פה פצצה לגבי הקרן הקיימת לישראל, והייתה פה אי הסכמה טוטאלית בין מר ליברמן, למשל, לבין מר בן-אליהו, אנחנו גם נקיים דיון שבו נזמין, כמובן, את יושב-ראש הקרן הקיימת לישראל, לגבי ההצעה – אני לא יודע מה מדיניות משרד האוצר בנושא הזה – של הפרדת ניהול אדמות קרן קיימת לישראל - - -
חנא סוייד: זה, דרך אגב, אדוני היושב-ראש, חוק יסוד.
אבישי ברוורמן: בסדר, בסדר.
חנא סוייד: זה לא עניין של הצהרה - - -
אבישי ברוורמן: לא, לא, לא.
<בנצי ליברמן: זה גם לא יפחית את מחירי הדיור מחרתיים.
<בנצי ליברמן: אז בואו נדון בעניינים האלה - - -
<בנצי ליברמן: "הרוצה לשקר, ירחיק עדותו"?
אבישי ברוורמן: יפה.
<בנצי ליברמן: בואו נטפל בהפחתת מחירי הדיור.
אבישי ברוורמן: אני רק מעלה את זה שאם לא יהיה לעכשיו, - - - אני רק מבקש בפעם – אני אומר – הנוספת, שהוועדה מבקשת משר הבינוי והשיכון, אני אומר את זה, מבקשת מתוך סמכות הכנסת – במדינת ישראל, לצערי, יותר מדי, ההפרדה בין כנסת לממשלה מתחילה להיות בעייתית – למלא את חובתו לפי – איך קראת לזה, החוק?
אבישי ברוורמן: – - -
<אתי בנדלר: החוק.
אבישי ברוורמן: - - החוק של מקרקעי ישראל, ולהביא לוועדה תקנה בעניין הגברת התחרות ומניעת ריכוזיות בהחזקת מקרקעין.
אבישי ברוורמן: נתתי לכם את הדוגמה – זו רק דוגמה אחת – לגבי "שיכון ובינוי", אריסון, לדוגמה.
אבישי ברוורמן: רק דוגמה.
אבישי ברוורמן: אני דורש שהדבר הזה יבוא במהירות לחקיקה.
אבישי ברוורמן: ואני פונה על זה בשם הכנסת וכבוד הכנסת, שהיא גוף עליון לממשלת ישראל.
חנא סוייד: וזו תרומה מעשית.
אבישי ברוורמן: רבותיי, בוקר טוב, עוד מעט גם חג שמח.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את הדיון בנושא התחרותיות במערכת הבנקים בדוח ועדת זקן.
אבישי ברוורמן: היום ה-13 במאי.
אבישי ברוורמן: אני שמח, דודו ועודדה, שאתם נמצאים כאן איתנו.
אבישי ברוורמן: אנחנו זוכרים היטב את כל הדיונים אחרי ועדת המשנה של ועדת טרכטנברג.
אבישי ברוורמן: לגבי הבנקים היה צוות להגברת התחרותיות.
אבישי ברוורמן: שר האוצר הקודם, ד"ר שטייניץ, והנגיד פישר המליצו על מהלכים שונים להגברת התחרותיות.
אבישי ברוורמן: ועדת זקן קיבלה את ההנחה שיש תחרותיות נמוכה בבנקים.
אבישי ברוורמן: היא אומרת שהבנקים הישראלים לא רווחיים בהשוואה בין לאומית, מתאפיינים ביעילות נמוכה בין השאר בגלל עלויות השכר ביחס להיקף הפעולות.
אבישי ברוורמן: בתחום שמעניין חלק גדול מאיתנו כאן, שזה התחום של האשראי הקמעונאי, האשראי למשקי הבית ולעסקים הקטנים, המערכת הבנקאית עדיין ממשיכה להיות השחקן הדומיננטי, ללא איום תחרות מגופים חוץ בנקאיים.
אבישי ברוורמן: ישנם אינדיקטורים רבים המצביעים על מחירים גבוהים של שירותים בנקאיים והגבלת ההיצע של אשראי לעסקים קטנים.
אבישי ברוורמן: היו המלצות לוועדה.
אבישי ברוורמן: דודו, אני מבקש שתציג את המלצות הוועדה, כולל כל הנושאים שעלו על הפרק, כולל השיחה שהייתה לנו לפני 3 שבועות כשנכנסתי לתפקידי.
אבישי ברוורמן: לאחר מכן נפתח את הנושא לדיון.
אבישי ברוורמן: מר זקן, הבמה שלך.
<דוד זקן: בוקר טוב לכולם.
<דוד זקן: תודה רבה ליו"ר הוועדה שנתן לנו את ההזדמנות להציג את עיקרי ההמלצות ואת אופן היישום.
<דוד זקן: הדגש שאני אתן פה הוא גם על אופן היישום.
<דוד זקן: אולי נתחיל מהמטרות של הצוות.
<דוד זקן: המטרה העיקרית היא לראות מה הן הדרכים להגביר את התחרות במערכת הבנקאית ומחוצה לה – הכוונה לתחרות על השירותים הבנקאיים - על ידי העצמת הכוח של הלקוחות, פישוט המוצר הבנקאי, ושיפור ושכלול תחום נתוני האשראי.
<דוד זקן: אלה הם הדברים שהיו במנדט של הצוות.
<דוד זקן: אני אפרט את ההמלצות לגבי כל אחד ואחד מהתחומים.
<דוד זקן: בחברי הצוות היו חברים ממשרד האוצר, ממשרד המשפטים, מהרשות להגבלים עסקיים, מהמועצה הלאומית לכלכלה ומהפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.
<דוד זקן: בהזדמנות הזאת אני מודה לכל חברי הצוות שחלקם נמצאים פה.
<דוד זקן: אני אתחיל מתמונת המצב ומה מצאנו.
<דוד זקן: ההנחה, כפי שיושב ראש הוועדה הציג, היא שאין תחרות מספיקה במערכת הבנקאית.
<דוד זקן: אם אין תחרות, איפה העודף, איפה נמצא הסבסוד?
<דוד זקן: הוא נמצא בשלושה מישורים: 1.
<דוד זקן: בעלי מניות 2.
<דוד זקן: מנהלים ועובדים 3.
<דוד זקן: יכול להיות שקיים סבסוד בין מגזרים.
<דוד זקן: נתחיל עם המבנה.
<דוד זקן: מבנה מערכת הבנקאות ריכוזי.
<דוד זקן: בכל מדד שאנחנו מסתכלים עליו אנחנו רואים ש-5 הקבוצות הבנקאיות הגדולות מרכזות 94% מהפעילות הבנקאית, כאשר השתיים הגדולות - לאומי ופועלים - מרכזות למעלה מ-60% מהפעילות הבנקאית.
<דוד זקן: כאשר אנחנו מודדים ריכוזיות בהשוואה בינלאומית אפשר לראות איפה ישראל נמצאת לעומת ממוצע ה-OECD.
<דוד זקן: מדובר בריכוזיות גבוהה מאוד.
<דוד זקן: את זה אני חייב לסייג.
<דוד זקן: גם בהולנד הריכוזיות גבוהה, אבל הפלא ופלא, בהולנד המערכת הבנקאית תחרותית.
<דוד זקן: היא תחרותית כי קיים איום תחרותי מחוץ למערכת או ממדינות אחרות.
<דוד זקן: אני אתייחס לאיום התחרותי בהמלצות שלנו.
<דוד זקן: האם יש תשואה עודפת לבעלי המניות?
<דוד זקן: אולי חבל שזה לא המצב, כי אני רוצה להזכיר שבעלי המניות של הבנקים הם הציבור.
<דוד זקן: הציבור מחזיק ברוב המניות של הבנקים, בין אם הוא מחזיק במניות באופן ישיר, בין אם הוא מחזיק באופן עקיף דרך הקופות ודרך הקרנות.
<דוד זקן: זה כנראה לא המצב.
<דוד זקן: ערכנו השוואה בינלאומית בשנים 2006 ו-2010, שאגב, בשנים האלה היה משבר.
<דוד זקן: אם אנחנו רואים את ארצות הברית מימין, אז היא מימין בגלל המשבר.
<דוד זקן: אם היינו לוקחים שנים אחרות, היא כנראה הייתה משמאל לישראל.
<דוד זקן: אפשר להגיד שזה טיפה פחות מהממוצע של ה-OECD.
<דוד זקן: הסיפור לא נמצא שם.
<דוד זקן: עכשיו אנחנו יורדים רובד.
<דוד זקן: השאלה אם זה נמצא במקום אחר, כלומר אצל המנהלים ואצל העובדים.
<דוד זקן: אכן המערכת הבנקאית לא יעילה, או ניתן לשפר באופן משמעותי את היעילות במערכת הבנקאית.
<דוד זקן: אפשר לראות את זה בכל המדדים.
באסל גטאס: איך זה קשור לעובדים?
באסל גטאס: זה קשור לראיון עבודה?
<דוד זקן: מדדנו פה את היחס בין סך ההכנסות לסך ההוצאות.
<דוד זקן: זה גם אם אנחנו מסתכלים על יחסים אחרים.
<דוד זקן: אני אתן דוגמה.
<דוד זקן: מה הוצאות השכר בסך ההוצאות התפעוליות?
<דוד זקן: כשמסתכלים על המערכת הבנקאית שלנו לעומת מערכות בנקאיות אחרות, במערכת הבנקאית שלנו הוצאות השכר היחסיות גבוהות יותר.
אבישי ברוורמן: איזה אחוזים?
אבישי ברוורמן: תן לנו דוגמה.
אבישי ברוורמן: תן לנו דוגמה מול ארצות הברית, מול הולנד, מול גרמניה.
<דוד זקן: אני אתן דוגמה לגבי מה שמדדנו בסך הכל.
<דוד זקן: הדוגמה מופיעה בדוח על הוצאות השכר.
<דוד זקן: אם אנחנו לוקחים את הוצאות השכר והנלוות בסך ההוצאות התפעוליות והאחרות, אז ממוצע ה-OECD הוא 45.9, ישראל 57.3.
<דוד זקן: זה מופיע בעמוד 58 בדוח.
אבישי ברוורמן: תן לי את גרמניה והולנד למשל.
<דוד זקן: לגבי הולנד אין פה מספרים, אבל זה קצת מעל 50.
<דוד זקן: את גרמניה אני לא רואה פה.
<דוד זקן: אנחנו התייחסנו לממוצע.
<דוד זקן: הממוצע גבוה מאוד.
<דוד זקן: עכשיו השאלה השלישית.
<דוד זקן: נניח שזה לא נמצא אצל בעלי המניות וזה לא נמצא אצל העובדים, האם יש סבסוד צולב בין מגזרים?
<דוד זקן: עשינו השוואה של כל המגזרים.
<דוד זקן: יש לוח מפורט מאוד בדוח המסכם של הצוות.
<דוד זקן: בדקנו את ההבדל בין המשקל של המגזר בפעילות, כשאת הפעילות מודדים בדרך כלל באשראי או בפיקדונות, לבין המשקל שלו ברווח הנקי.
<דוד זקן: מצאנו שני מגזרים חריגים.
<דוד זקן: אנחנו מסתכלים על המגזר העסקי.
<דוד זקן: יש איזו שהיא טענה רווחת שהמגזר העסקי מסובסד על ידי המגזר קמעונאי.
<דוד זקן: חלקו של המגזר המסחרי בפעילות דומה לחלקו ברווח.
<דוד זקן: איפה אנחנו רואים שני מגזרים חריגים?
<דוד זקן: אחד זה במשכנתאות, שחלקו בפעילות גבוה מחלקו ברווח.
<דוד זקן: מדובר במגזר מאוד תחרותי שמאופיין בתחרותיות גבוהה יחסית.
<דוד זקן: המגזר השני הוא העסקים הקטנים.
<דוד זקן: אנחנו רואים את התמונה ההפוכה לעסקים הקטנים, ששם הפעילות קטנה והרווח גדול.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שמשקי הבית והעסקים הקטנים והבינוניים סובלים כיוון שהם מסבסדים את השחקנים הגדולים.
אבישי ברוורמן: האם אני אומר את זה בלשון בני אדם?
<דוד זקן: זה לא מה שאנחנו רואים פה.
<דוד זקן: אנחנו רואים פה שני מגזרים חריגים אם מדברים על מסבסד ומסובסד.
<דוד זקן: איפה אנחנו לא מוצאים את השוויון?
<דוד זקן: במשכנתאות.
<דוד זקן: הוא כביכול מסובסד.
אבישי ברוורמן: יש תחרות.
<דוד זקן: המגזר השני שאנחנו לא מוצאים בו את השוויון הוא מגזר העסקים הקטנים, לא הבינוניים, עד סדר גודל של 5,6 מיליון אובליגו.
<דוד זקן: המגזר הזה, אם עושים את החישוב הזה, מסבסד.
<דוד זקן: צריך לזכור שהסיכון במגזר הזה, גם כשמודדים אותו בדיעבד עם הפרשת חובות מסופקים, הוא הכי גבוה.
אבישי ברוורמן: למרות שדה פקטו ראינו שהסיכון הגדול דווקא היה אצל שחקנים הגדולים.
<דוד זקן: כשמודדים במספרים הגדולים זה לא נכון.
גילה גמליאל: ממה זה נובע?
<דוד זקן: זה נובע מכמה דברים.
<דוד זקן: היצע האשראי לעסקים הקטנים נמוך יחסית.
<דוד זקן: הם תלויים במערכת הבנקאית.
<דוד זקן: אין להם את הנגישות לגופים המוסדיים.
<דוד זקן: אני אפרט בהמלצות איך אנחנו נפעל לשינוי התמונה.
אבישי ברוורמן: גם בהמלצות וגם בדיון ניכנס לנושא הזה.
<דוד זקן: מה עוד מצאנו?
<דוד זקן: מצאנו שנושא המידע חשוב מבחינתנו להגברת התחרות.
<דוד זקן: אני מדבר על המידע שיש בידי הלקוח ועל המידע אודות הלקוח.
<דוד זקן: בהקשר הזה חשוב לי להדגיש שהכיוון שלנו, שהמחשבה שלנו זה שהמידע על הלקוח הוא של הלקוח, לא של הבנק.
<דוד זקן: אחת ההמלצות העיקריות של הצוות היא להעביר את המידע מרשות הבנק לרשות הלקוח.
אבישי ברוורמן: אדוני המפקח, אתה רוצה להפנות את תשומת ליבנו שאולי בכל מדינות אירופה ובארצות הברית הנושא הזה שקוף לחלוטין ועובד עם הלקוח.
אבישי ברוורמן: ישראל היא המדינה היחידה בנושא הזה?
<דוד זקן: בין היחידות.
<דוד זקן: לצערנו, זה לא רק במדינות אירופה.
אבישי ברוורמן: זה כבר במדינות עולם שלישי.
<דוד זקן: כן.
<דוד זקן: אפילו במדינות שנחשבות לפחות מפותחות.
באסל גטאס: ברשות הפלסטינית יש את התוכנה.
אבישי ברוורמן: גם ברשות כבר יש.
באסל גטאס: הדבר הזה בין הבנקים מוצלח.
באסל גטאס: זה הפוך מישראל.
<דוד זקן: בהקשר הזה אני יכול לציין שראיתי את הקרדיט יוניון של הרשות הפלסטינית.
<דוד זקן: הוא בהחלט ברמה גבוהה.
אבישי ברוורמן: במקרה הזה היא מתקדמת כבר יותר מישראל.
<דוד זקן: עוד נקודה אחת התייחסה להערה של חברת הכנסת גמליאל על הנושא שהמגזר הבנקאי נותן את עיקר השירותים למשקי הבית ולעסקים הקטנים.
<דוד זקן: מה ההמלצות שלנו?
<דוד זקן: ההמלצות הן בשלושה מישורים.
<דוד זקן: אנחנו ממליצים להגדיל את מספר השחקנים בתוך המערכת ומחוצה לה.
<דוד זקן: אגב, שחקנים זה או שחקן או מוצר.
<דוד זקן: אנחנו נראה את זה לגבי אחת מההמלצות שלנו על המוצרים.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על הכנסת גופים מוסדיים לתחום הקמעונאי, על עידוד הקמת אגודות אשראי, על עידוד הקמת בנק אינטרנטי.
<דוד זקן: אני אפרט בהמשך את הצעדים ואת ההתקדמות בכל נושא ונושא.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על הגברת התחרות בין השחקנים הקיימים, בעיקר באמצעות צמצום פערי מידע וחסמי מידע.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על הקלת מעבר מבנק לבנק באמצעות העברה אוטומטית של ההרשאות לחיוב חשבון, מה שאנחנו קוראים הוראת קבע.
<דוד זקן: יהיה ניוד קל יותר.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על פתיחת חשבון באמצעות אינטרנט, על פרסום מידע אודות שיעורי ריבית.
<דוד זקן: היום אני מפרסם מידע על העמלות.
<דוד זקן: הכוונה שלי היא לבקש סמכות לפרסם אודות שיעורי ריבית בפועל.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על הרחבת המידע שיעבור לרשות לשכות האשראי, מה שאנחנו קוראים קרדיט יוניון.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על הנפקת מידע נגיש ובהיר ללקוח באמצעות תעודת זהות בנקאית, שיכלול גם את המידע על דירוג האשראי שלו.
<דוד זקן: אנחנו מדברים על ביטול דמי ניהול על מק"מ וקרנות כספיות.
<דוד זקן: הצוות בחר להמליץ גם על צעדים משלימים.
<דוד זקן: הכוונה בצעדים משלימים היא בפיקוח על עמלות במקומות שאנחנו רואים כשל.
<דוד זקן: זה לא שאנחנו סבורים שפיקוח על עמלות או ביטול עמלה או קביעת עמלה על ידי מפקח תוביל לתחרות, אבל ישנם מקרים שבהם יש כשל שוק.
דב חנין: אדוני, לא זאת השאלה.
דב חנין: השאלה היא לא אם הפיקוח יוביל לתחרות, השאלה היא אם הפיקוח נדרש מול ההפקרות הקיימת.
דב חנין: יכול להיות שפיקוח הוא לא כלי לתחרות, הוא כלי להגן על ציבור אזרחי ישראל.
דב חנין: התחרות איננה מטרה, התחרות היא כלי כדי שבסופו של דבר אנשים יחיו יותר טוב, ישלמו פחות והמערכת תהיה יותר טובה.
דב חנין: הפיקוח הוא כלי אחר.
דב חנין: הוא כלי אלטרנטיבי לאותה מטרה.
<דוד זקן: אני ברשותך אשתמש במילים אחרות.
<דוד זקן: ישנם מקרים שבהם יש כשל שוק ואנחנו ממליצים לנקוט בפעולות של פיקוח.
דב חנין: או שיש כשל שוק, או שהשוק עצמו הוא כשל.
<דוד זקן: אני אעבור בקצרה על ההמלצות בדגש על היישום שלהן ואיפה הן נמצאות.
<דוד זקן: לגבי הכנסת גופים מוסדיים.
<דוד זקן: יש צוות של הממונה על אגף שוק ההון.
<דוד זקן: נדמה לי שראיתי שסגניתו נמצאת פה .
<דוד זקן: הוא בודק את החסמים של כניסת גופים מוסדיים למימון או להגדלת היצע האשראי למשקי בית ולעסקים קטנים.
<דוד זקן: החסם העיקרי של הצוות הוא הנושא של ההשתתפות בהוצאות הקמת אותה אופרציה של נתינת אשראי לעסקים קטנים ומשקי בית.
<דוד זקן: הנושא השני הוא עידוד הקמה של בנק אינטרנטי.
<דוד זקן: פרסמנו את הצ'רטר להקמת בנק אינטרנטי.
<דוד זקן: אגב, כאשר אנחנו מדברים על בנק אינטרנטי לא מדובר רק על בנק אינטרנטי, יכול להיות מה שנקרא direct bank, כמו שיש בהולנד שהבנק פועל ברובו באמצעות אינטרנט אבל גם באמצעות סניפים.
<דוד זקן: אגודות אשראי.
<דוד זקן: גם בנושא הזה יש התקדמות.
<דוד זקן: אני יכול לדווח על התקדמות של לפחות שתי קבוצות שאנחנו מלווים, מסייעים ונפגשים איתן כדי לבחון הקמה של אגודות אשראי.
<דוד זקן: המודל שראינו לנגד עינינו היה מודל שעובד טוב בארצות הברית, עובד טוב באירופה.
<דוד זקן: המודל שראינו לנגד עינינו היה אגודת אשראי של אוניברסיטת ברקלי, אגודות אשראי של סטודנטים, אגודות אשראי של גופים אחרים כמו של ה-IMF.
<דוד זקן: אנחנו סבורים שהמודל הזה יכול להצליח.
<דוד זקן: צריך להתאים את הרגולציה לנושא של קרדיט יוניון.
<דוד זקן: כשאני אומר קרדיט יוניון הכוונה יכולה להיות גם לבנק אופרטיבי, לאו דווקא התאגדות בצורה של אגודת אשראי.
משה זלמן פייגלין: מתי בפעם האחרונה קם בנק בישראל?
<דוד זקן: לא קם בנק בישראל לפחות ב-20 השנים האחרונות.
דב חנין: הוא לא זוכר כזה דבר.
<דוד זקן: אני לא זוכר.
משה זלמן פייגלין: אני, אגב, חושב שבעולמנו צריכים שווקים.
משה זלמן פייגלין: זה לא קורה.
משה זלמן פייגלין: אם אתה לא זוכר מימי נעוריך בנק חדש בישראל, אז כאן, לטעמי התמימה והלא מקצועית, קבור הכלב.
משה זלמן פייגלין: זה כל הסיפור.
<דוד זקן: זה בדיוק מה שאנחנו ממליצים.
מיכל רוזין: השאלה איזה בנק.
מיכל רוזין: לא כל בנק חדש שיקום יצור תחרות.
משה זלמן פייגלין: שיהיה עוד אחד על הקיימים.
מיכל רוזין: זה לא יצור תחרות.
<דוד זקן: אני אסביר את הקשיים בהקמת בנק חדש, בין אם הוא בנק ובין אם הוא אגודות אשראי.
<דוד זקן: הנושא של בנק אינטרנטי, אגודות אשראי או שחקן חדש צריך סיוע רגולטורי במהלכים משלימים.
<דוד זקן: המהלכים המשלימים הם אפשרות לפתוח חשבון באמצעות אינטרנט, הקלה במעבר חשבון, פרסום מידע והגברת הנגישות של אותו בנק חדש, של אותו שחקן חדש למידע שקיים כיום אצל השחקנים הקיימים.
<דוד זקן: חלק מההמלצות מחייבות תיקוני חקיקה.
<דוד זקן: בכוונתנו להביא אותן לכנסת.
גילה גמליאל: האם בעצם זה שלא קם במדינת ישראל במשך 65 שנים בנק אתם לא מרגישים שיש צורך בפתיחה של בנקים נוספים?
<דוד זקן: יש צורך.
גילה גמליאל: איך זה תקוע?
מיקי רוזנטל: גם הבנקים מחו"ל שניסו לתקוע פה יתד לא צלחו.
<דוד זקן: זו בדיוק הסיבה.
<דוד זקן: אנחנו סבורים שצריך להיכנס בנק חדש.
<דוד זקן: לא הממשלה וגם לא בנק ישראל מקימים בנק חדש.
<דוד זקן: צריכים ליצור את התנאים להקמת בנק חדש.
<דוד זקן: מה שאנחנו עושים זה את התנאים להקמת בנק חדש.
<דוד זקן: אגב, יצרנו את כל התנאים לכניסה של בנק זר לתחום הקמעונאי, כולל פעולות שהנגיד עשה בתחומים האלה.
<דוד זקן: צריך לזכור שזה לא קרה.
<דוד זקן: בנק ייכנס לפה רק אם הוא ירוויח.
<דוד זקן: הוא לא יפעל אם הוא לא ירוויח.
אבישי ברוורמן: אני מסכים לחלוטין עם דודו.
אבישי ברוורמן: היו ניסיונות להכניס לפה בנק זר.
אבישי ברוורמן: אף בנק זר לא רצה להיכנס לנושאים שנמצאים כאן.
אבישי ברוורמן: גם הנקודה שהעלה בזמנו המנכ"ל היוצא של בנק מזרחי, אלי יונס, שהתחרות בישראל תשתפר עשרות מונים אם הדואופול, שזה בנק לאומי ובנק הפועלים שמחזיקים בסביבות 60% מהאשראי, יאחד בתוכו את בנק דיסקונט ובנק מזרחי, זה לא דבר שיפתור את המצב.
אבישי ברוורמן: אני בתור יושב-ראש ועדת כספים יחד עם אחרים פסלנו את זה.
אבישי ברוורמן: אין הבדל משמעותי בין טריאופול ודואופול.
אבישי ברוורמן: פותרים את המערכת הזאת - נעשה את זה תיכף בדיון - על ידי בנק אינטרנטי, בנק חברתי, פתיחת מוסדות חוץ בנקאיים, מערכות אשראי.
אבישי ברוורמן: כרגע – אני מוכרח להגיד גם מניסיוני במערכת הבנקאות - אני לא רואה שום אפשרות של בנק זר נוסף שייכנס לכאן.
אבישי ברוורמן: אני גם לא רואה מצב שאיחוד של בנק כזה או אחר יפתור את הבעיה.
מיכל רוזין: יש פתרונות נוספים.
אבישי ברוורמן: על זה אנחנו מדברים.
אבישי ברוורמן: זה לא רווחי.
מיכל רוזין: זה לא יפתור.
מיקי רוזנטל: העוצמה של ראשי הבנקים במדינת ישראל חסרת תקדים.
מיקי רוזנטל: הקשרים שלהם הם בלתי נסבלים.
מיקי רוזנטל: העוצמה שהם מפעילים אל מול מוסדות השלטון היא כמעט הייתי אומר בלתי תקינה.
מיקי רוזנטל: מה קרה לחקירה על תיאום העמלות מלפני 10 שנים?
מיקי רוזנטל: עד היום לא קרה שום דבר עם זה.
מיקי רוזנטל: זאת התשובה.
גילה גמליאל: עובדה שבסלולר זה כן עבד.
מיכל רוזין: צריך אומץ.
גילה גמליאל: ועוד בחור בן 34 שבא ושינה פה את התהליך.
משה זלמן פייגלין: הם לא מאפשרים שום תחרות.
אבישי ברוורמן: אני מבטיח לכם שלאחת הישיבות הבאות אני אזמין לכאן את אחד מראשי הבנקים המרכזיים בעולם שיסביר מדוע הוא לא נכנס לכאן.
<דוד זקן: דיברתי על הנושא של תעודת הזהות הבנקאית.
<דוד זקן: זה אחד הדברים החשובים.
<דוד זקן: שקלנו את החסרונות.
<דוד זקן: הוועדה שקלה את הנושא של החסרונות בהרחבת המידע על גופים.
<דוד זקן: יש חסרונות בהרחבת המידע על לווים, כמו הדרת אשראי.
<דוד זקן: הגענו למסקנה שבסופו של דבר חייבים להרחיב אם רוצים לשפר את התחרות, את המידע אודות האשראי, וכפי שהיו"ר ציין, להשתייך לקבוצת המדינות שעושות את הפעולות האלו.
<דוד זקן: עוד חסם אחד שאנחנו ממליצים להסיר הוא החסם של תקרת הריבית החוץ בנקאית.
<דוד זקן: היום יש חוק שמגביל את הריבית החוץ בנקאית.
<דוד זקן: אגב, החוק הזה לא חל על הבנקים או על גופים בנקאיים, הוא חל על כל החוץ בנקאיים.
<דוד זקן: המנגנון בחוק נקבע ככופל, לא לקח בחשבון ירידת ריביות חדה.
<דוד זקן: הריבית הזאת שנועדה היום למנוע לקיחת ריבית נשך ירדה לרמות מאוד נמוכות, סדר גודל של 11%,12%.
<דוד זקן: היא מונעת מגופים אחרים חוץ בנקאיים לתת אשראי.
<דוד זקן: אנחנו מציעים לקבוע מנגנון אחר לתקרת הריבית, להחיל אותו על כולם, כולל על בנקים, ולקבוע שהעבירה על תקרת הריבית היא עבירה פלילית.
<דוד זקן: הזכרתי שהתחרות לא באה רק ביצירת שחקנים חדשים מבחוץ או מבפנים, היא גם באה במתן העדפה למוצרים האחרים.
<דוד זקן: אחד הדברים שעשינו ונכנס לתוקף ב-1.1.2013 הוא ביטול דמי ניהול על מק"מ וקרנות כספיות כאלטרנטיבה לפיקדון הבנקאי.
<דוד זקן: היום במק"מ - בניכוי העמלות - אתה משלם קצת פחות מריבית בנק ישראל, שזאת ריבית שהיא הרבה יותר גבוהה מריבית שמציעים על פיקדון בנקאי רגיל.
<דוד זקן: לדעתי אפשר לראות את האותות של ההמלצה הזאת בקרנות הכספיות.
באסל גטאס: אין לכם המלצות בתחום הרגולציה והפיקוח?
באסל גטאס: אתם מרוצים מהרמה של הפיקוח, מהרמה של המנגנונים?
<דוד זקן: מחלק לא.
<דוד זקן: ביקשנו להגביר חלק מהסמכויות שלנו.
מיקי רוזנטל: האם שקלתם להמליץ להפריד את חברות האשראי מהבנקים, שזאת אחת הסיבות לריכוזיות?
<דוד זקן: כן, הנושא הזה עלה בדיונים.
<דוד זקן: בניגוד להפרדת ניהול קופות או ניהול קרנות, כרטיס אשראי הוא אמצעי תשלום.
<דוד זקן: הוא כמו פנקס שיקים חתום.
<דוד זקן: אי אפשר להפריד אותו מחשבון הבנק.
<דוד זקן: מכיוון שאי אפשר להגיד לבנק לתת חשבון בלי יכולת להנפיק כרטיס אשראי, לא המלצנו על הפרדת חברות כרטיסי האשראי.
מיקי רוזנטל: אתה באמת התכוונת למה שאמרת?
<דוד זקן: בדיוק למה שאמרתי.
גילה גמליאל: אמרת, אבישי, שתביא לכאן מישהו מחו"ל שיסביר למה לא.
אבישי ברוורמן: שמעתי את הסיבות האלו.
גילה גמליאל: ה"למה לא" זו אולי השאלה של התנאים להקמת בנק חדש, הרגולציה שנדרשת מאותם אנשים, הדרישות שלכם בכלל.
גילה גמליאל: אולי זאת הסיבה שבעצם לא יכול לקום פה בנק חדש.
גילה גמליאל: אם העניינים הם כאלה, מן הראוי שתפרסו בפני הוועדה מה הדרישות שלכם.
גילה גמליאל: אולי בעניין הדרישות צריך לעשות את התיקון על מנת שתהיה אופציה כזאת לכניסה של גורמים נוספים.
<דוד זקן: הצ'רטר לבנק אינטרנטי מופיע פה כנספח.
<דוד זקן: הוא כולל את כל הדרישות.
משה זלמן פייגלין: אני רוצה להקים בנק רגיל חדש.
גילה גמליאל: אין בעיה, תפרט את הדרישות.
דב חנין: מה קרה עם הרעיון של בנק הדואר?
גילה גמליאל: גם בנק הדואר כבנק, גם בנק אינטרנטי כבנק.
אבישי ברוורמן: נדמה לי, מנהלת הוועדה, שאנחנו מזמנים לכאן בשבוע הבא את רשות הדואר.
אבישי ברוורמן: אנחנו הולכים – אני שוחחתי על זה עם מר זקן - לקדם את הנושא הזה של בנק חברתי באמצעות בנק הדואר.
<דוד זקן: דיברתי על הנושא של צעדים משלימים.
<דוד זקן: אני אדלג על ניירות ערך.
<דוד זקן: איחדנו חלק מהדוח וחלק מההמלצות לעסקים הקטנים.
<דוד זקן: ההמלצות העיקריות הן להרחיב את ההגדרה של העסקים הקטנים כפי שנמצאת במערכת הבנקאית, לכלול יותר עסקים קטנים, להחיל עליהם את התעריפון הקמעונאי, לא התעריפון לעסקים, כלומר יהיה תעריפון למשקי בית ועסקים קטנים, ולבטל את עמלת דמי ניהול חשבון עסק קטן.
<דוד זקן: אגב, ביטול דמי ניהול נכנס לתוקף כבר ב-1.1.2013.
<דוד זקן: ההרחבה של עסק קטן ייכנס לתוקף ב-1 לאוגוסט 2013.
<דוד זקן: שינויי חקיקה נדרשים לצורך השלמת או יישום ההמלצות.
<דוד זקן: יש את תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח - מתן סמכות לפרסם מידע על ריביות), תיקון חוק שירות נתוני אשראי להרחבת המידע על לווים, תיקון חוק הלוואות חוץ בנקאיות על הסדרת היבטים בשוק האשראי החוץ בנקאי - המנגנון של תקרת הריבית - ותיקון חוק חתימה אלקטרונית שיאפשר פתיחת חשבון באינטרנט.
<דוד זקן: אנחנו יודעים שחלק מהחקיקה צריך לבוא לוועדת הכלכלה, חלק נמצא בוועדות אחרות.
<דוד זקן: אני אשמח לקבל סיוע מיו"ר הוועדה.
מיכל רוזין: מתי אנחנו צפויים לקבל את הצעת החוק?
<דוד זקן: מדובר בחקיקות שונות.
<דוד זקן: חלק מהן מורכבות יותר, כמו תיקון חוק שירות נתוני אשראי שנעשה במשרד המשפטים.
<דוד זקן: הוא אמור להסתיים עד סוף השנה.
<דוד זקן: חלק מהם יסתיים ברביע השלישי, כמו תיקון הלוואות חוץ בנקאיות.
<דוד זקן: יש לנו כבר טיוטה של תזכיר שנמצאת במשרד המשפטים.
<דוד זקן: תיקון חוק הבנקאות ותיקון חוק החתימה האלקטרונית הם דברים פחות מורכבים.
<דוד זקן: אנחנו רואים את ההמלצות כמכלול.
<דוד זקן: אנחנו חושבים שהם יגבירו את התחרות ויובילו לשיפור התנאים, יגבירו את היצע האשראי למשקי הבית, לעסקים הקטנים ולהוזלת המחירים.
<דוד זקן: שמנו דגש על ישימות.