GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורית פרקש: מצאנו את עצמנו ברשות החשמל עם עלויות כלכליות נטי עם שימוש בדלקים חלופייםי יקרים פי חמש – מזוט וסולר.
<אורית פרקש: כמו שאמרתי, ואני עוברת לשקף הבא- זו טבלה להמחשה, ונדלג עליה, והיא מראה את המצב שתיארתי.
<אורית פרקש: הגידול בעלויות הדלקים שהמשבר הזה גרם לצרכנים ולנו – ודרך אגב, גם אני משלמת חשבון חשמל, למי שמתעניין - הוא 7.7 מיליארד שקלים.
<אורית פרקש: זו העלות של משבר הדלקים.
<אורית פרקש: יש פה את הפירוט – כמעט 6 מיליארד שקלים בגין העלויות משנת 2012 ועוד 1.9 מיליארד שקלים בגין 2011.
<אורית פרקש: בשל כך באמת פניתי על דעת חברי מליאת הרשות לשרי האוצר, האנרגיה והגנת הסביבה דאז, ואמרנו להם – אנחנו מזהים כאן תהליך שלא הולך להיפתר במהרה, ואנחנו צריכים את ההתערבות שלכם, את העזרה שלכם, אחרת תעריף החשמל יזנק במעל 50%.
<אורית פרקש: גם אנחנו, כרגולטור מקצועי הבנו שעליה חדה בתעריף החשמל בשיעור כזה, בגלל אירוע נקודתי שהוא תחום בזמן, יש לו השפעות מקרו כלכליות על המדד בארץ, על יכולת התחרות, על ההלוואות לדיור.
<אורית פרקש: פנינו על כן לממשלה.
<אורית פרקש: יש כאן קישור אל המכתב.
<אורית פרקש: נעבור לשקף הבא – פנינו לממשלה, ובעקבות עבודה מאד מאד מאומצת בין כל הגורמים הגענו לסיכום הממשלתי הבא, והנה הוא, בפניכם: משרד האוצר נכנס והתחייב לאפשר לנו לפרוס את ההתייקרות הזו תוך כדי ש back to back הוא יגבה את חברת חשמל בהתחייבויות הממשלתיות, כי החברה עצמה, בפרק זמן מאד קצר של שנתיים הוציאה כאלה עלוית דלקים בסך של מעל 7 מיליארד שקלים.
<אורית פרקש: אנחנו, כרגולטור, לא יכולנו לבצע את הפריסה הזו אילולא ידענו שהממשלה תיתן לחברה כלים לממן את הפער התזרימי שייווצר בגלל הפריסה לשלוש שנים.
<אורית פרקש: הממשלה, שר האוצר בזמנו, יובל שטיניץ גם אישר.
<אורית פרקש: זה היה גם במאמץ של דורון כהן, המנכ"ל דאז.
<אורית פרקש: נתנו לחברת חשמל הפחתה על מסי הבלו בסולר.
<אורית פרקש: באנו לממשלה והסברנו שהחברה תצרוך פי כמה וכמה סולר.
<אורית פרקש: אמרנו – תקבלו הרבה יותר הכנסות ממסים, תוותרו עליהם.
<אורית פרקש: אז מה שעשו – הפחיתו את המס על הסולר מ – 69%, לכמעט 90%.
<אורית פרקש: זה חסך הרבה כסף וגם מיתן את ההעלאה בכמעט 5%.
<אורית פרקש: השר להגנת הסביבה דאז, גלעד ארדן, נרתם וביטל צווי איכות סביבה.
<אורית פרקש: מה, צריך לקנוס עכשיו את החברה שתשרוף דלקים בסולר ושהצרכנים ישלמו את הקנסות האלה?
<אורית פרקש: הרי אין אלטרנטיבה, אין גז.
<אורית פרקש: אז עשו הקלות בהפעלות הדלקים המזהמים.
<אורית פרקש: דחינו איזה תקן חשבונאי שיכול היה לדרדר עוד יותר את המצב וכל הדברים האלה פעם אחת מיתנו את התייקרות החשמל ב-5% ופעם שניה אפשרו לנו למתן אותו ולפרוס אותו לשלוש שנים.
<אורית פרקש: עכשיו אני רוצה להדגיש, אפרופו האמירה של חבר הכנסת מיקי רוזנטל, וחשוב לי לכן להיפגש אתו – אנחנו, ברשות החשמל, הצפנו את הסוגיה הזו שבה בחברת חשמל נמצא חשבון ששוכבים בו מעל למיליארד שקלים שלא נעשה בו שום שימוש, כלום.
<אורית פרקש: זה חשבון שמופקדים בו כספים לטובת עובדי חברת חשמל והוא נקרא, בעצם מה שיש בו – כל מיני כספים שלא הוכרו להפקדה בגמלה.
אבישי ברוורמן: אולי תסבירי.
אבישי ברוורמן: הנקודה – אמר פה חבר הכנסת רוזנטל, ואני רואה את זה בדברים אחרים.
אבישי ברוורמן: באופן כללי יש גם בעיה של מידע בכל מקום.
אבישי ברוורמן: המשפט הכי חשוב בסטטיסטיקה נשמע בלעז כך:
אבישי ברוורמן: Liars figure and figures lie.
אבישי ברוורמן: אתה יכול עם סטטיסטיקה להציג כל דבר.
אבישי ברוורמן: מה שעושים בדרך כלל רואי חשבון מדופלמים, ואני לא רוצה לפגוע במקצוע – מציגים לך כל מיני נתונים, הרוב לא יודעים לקרוא אותם ואז אתה מחביא את כל הדברים האחרים.
אבישי ברוורמן: לכן, היתרון בסטטיסטיקה – שיש מספרים בודדים, פשוטים ומובנים.
אבישי ברוורמן: האם ממה שהוא אמר פה את יכולה באמת להבין מה קורה?
<אורית פרקש: אז אני מסבירה למה הוא כיוון.
<אורית פרקש: הוא אמר איך מייקרים את תעריף החשמל כשיש חשבונות כאלה ואחרים, ואני מצטרפת למה שהוא אמר.
<אורית פרקש: אני רק רציתי להוסיף ולומר שהרשות הציפה את הנושא הזה כי חשבנו שלא יעלה על הדעת שכאשר חברה עסקית בכזו מצוקה וצרכני החשמל צריכים לשאת בנטל של תעריפים גבוהים, ואני גם מזמינה את כל מי שטוען כלפי שתעריפי החשמל כל כך נמוכים, לשאול גם את הציבור מה הוא חושב על תעריפי החשמל, אם הם נמוכים, כי אנחנו חושבים שהציבור פה נושא בנטל כבד.
<אורית פרקש: אנחנו אמרנו שבתקופה כזו, לא יעלה על הדעת שיישב חשבון בכספת עם למעלה ממיליארד שקל שלא מוכרים לגמלה, לפנסיה לעובדים, בלי קשר עם יש זכאות עליהם או לא - מה פתאום להפקיד אותם במין כספת?
אבישי ברוורמן: אנחנו תכף נשאל את יפתח רון-טל או את מר גליקמן, אני רואה שהוא מקבל ייעוץ מהמנכ"ל מה להגיד.
<אורית פרקש: וגם ממשלת ישראל בצורה מאד חריגה – צוות של רגולטורים בחתימה של 9 רגולטורים, כל הרגולטורים של מדינת ישראל, חתמו על צו שדורש מהחברה לפעול לריקון החשבון הה.
<אורית פרקש: הדבר הזה מתנהל בבית משפט, אני לא רוצה להיכנס לזה, רק חשוב לי לומר שבד בבד עם עליית התעריף, רשות החשמל וכל משרדי הממשלה היתנו את כל החבילה הזו בטיפול בחשבון הנאמנות.
<אורית פרקש: אז אנחנו מנסים לעשות מה שאפשר.
<אורית פרקש: השקף הבא – זאת הפריסה, בעצם, לפני שנה, אחרי שרשות החשמל קיבלה צעטעלה ממשרד האוצר שאמר – אנחנו נגבה את הפריסה שלכם בערבויות, נפחית את המס על הסולר, וכן הלאה, כי אני, כרשות חשמל אמרתי שאני רוצה שהדברים יהיו בכתובים, כי עשינו כאן פריסה שהיא לא דבר רגיל, זה דבר שלא נעשה מעולם ברשות החשמל.
<אורית פרקש: זאת הפריסה, אדוני רואה.
<אורית פרקש: באדום יש לך את פריסת התעריף.
<אורית פרקש: אכן, בשנת 2012 העלינו את התעריף ב- 3.9 מיליארד שקלים ואדוני רואה בשורה למעלה - זה בעצם החזיר לחברה 1.3 מיליארד שקלים ממשבר הדלקים.
<אורית פרקש: שנה, ובגין הפעימה השניה הזו, אני מבינה שאני פה –להסביר, באמת החלטנו על העלאת תעריף לצרכן של 5.5% בתעריף הממוצע.
<אורית פרקש: זה באמת משתקף לצרכנים הביתיים ב- 6.5.
<אורית פרקש: במתווה המקורי זה היה 4.4%.
<אורית פרקש: אם תרצה יש לי גם שקף שמסביר למה המספר עלה.
איילת שקד: איפה הזרמת הגז של "לוייתן"?
<אורית פרקש: היא נלקחה בחשבון.
<אורית פרקש: עשינו כאן מתווה של שלוש שנים.
<אורית פרקש: ב-2012, בחלק מהדברים היו לנו נתוני אמת ובחלק – לא.
<אורית פרקש: אנחנו לקחנו בחשבון חזרה של גז טבעי בהתייקרויות האלה החל ממאי שנה זו, אם אינני טועה.
איילת שקד: זה נכון, זו המציאות.
<אורית פרקש: אפילו במקור חשבנו חודש קודם.
<אורית פרקש: עכשיו, בהעלאה האחרונה, הקדמנו.
איילת שקד: אז זה לוקח את זה בחשבון?
<אורית פרקש: זה נלקח בחשבון.
<אורית פרקש: מה שיש כאן עוד זה עלויות ייצור חשמל באנרגיה ירוקה.
<אורית פרקש: אבל רוב הכובד, בואו נשים את הדברים על השולחן, זה הדלקים.
<אורית פרקש: מלמעלה שמנו לכם את פריסת הדלקים.
<אורית פרקש: אתם צריכים לראות: 2012, 2013, 2014.
אבישי ברוורמן: קחי את הדברים המרכזיים כי מרוב עצים לא נראה את היער.
אבישי ברוורמן: את אומרת שזו היתה המדיניות, כרגע מעלים יותר, את אומרת שזה לא בסדר, כי יש את הקופה הזו.
אבישי ברוורמן: תגיעי לסיכום ברור – מה קורה פה?
<אורית פרקש: רק בשבועות האחרונים חזרה אספקת גז טבעי למדינת ישראל.
<אורית פרקש: במובן הזה באמת הקישור בין זה שנכנס הגז והיה צריך להוריד את התעריפים, זה היה נכון אם היינו מעלים אום ב-50% בשנה שעברה.
<אורית פרקש: אבל כשאתה עושה משהו בתשלומים, אז אין מה לעשות – אתה ממשיך לשלם את התשלומים, כמו קנית שמלה בכרטיס אשראי.
<אורית פרקש: השמלה כבר מזמן התכווצה בכביסה, אבל עדיין משלמים עליה בכרטיס.
<אורית פרקש: זה מה שיש פה, וזה המסר, לצערי.
<אורית פרקש: זה המתווה שלנו.
<אורית פרקש: הוא גובש בתיאום עם כל הממשלה מלפני שנה.
<אורית פרקש: רשות החשמל החליטה על הפעימה השניה עכשיו.
<אורית פרקש: הדבר היחיד שיש לי לומר הוא לגבי השנה הבאה.
<אורית פרקש: זה באמת שקף אחרון שאומר מה ההבדלים ומה קרה בפועל.
<אורית פרקש: בפועל, כמו שאתם רואים, הממשלה עמדה בכל המחויבויות שלה, ההנחות על הבלו על הסולר כדי להקל – נעשו.
<אורית פרקש: החשבת הכללית במשרד האוצר, בתקופה לא פשוטה, נתנה ערבויות בסכום של 9 מיליארד שקלים כדי שנצלח את המשבר הזה, וצריך לומר את הדברים האלה.
<אורית פרקש: חברת חשמל גם גייסה כספים בגובה המשבר הזה, וגם את זה צריך לומר.
<אורית פרקש: הוטל עליה נטל לא פשוט ולכן אנחנו עכשיו ממשיכים להחזיר את הכספים האלה במהלך השנה הקרובה ובשנה הבאה אנחנו מקווים שיהיו נתונים שיאפשרו לנו להקל את הנטל.
אבישי ברוורמן: מה המלצתך?
אבישי ברוורמן: בתוך הדברים האלה ישנה הביקורת של הציבור שאומרת – יש כספים, יש אפשרות למסים אחרים, כל מיני דברים.
אבישי ברוורמן: בסוף- אנחנו משלמים.
אבישי ברוורמן: משלמים מע"מ, יוקר חשמל.
אבישי ברוורמן: מה ההמלצה שלך כרגע?
אבישי ברוורמן: את המלצת שמחיר החשמל יעלה ב- ?
<אורית פרקש: עכשיו החלטנו על העלאת תעריפים של 5.5% וזה נכנס לתוקף.
<אורית פרקש: מהבחינה הזו – על משבר הדלקים צריך להחזיר.
<אורית פרקש: זה נטו.
<אורית פרקש: נוספו עלויות דלקים וצריך להחזיר.
<אורית פרקש: בד בבד עם המצב הזה שהוא לא פשוט, כי לא קל לנו להעלות תעריפים, אנחנו מתחילים לחשוב על אמצעים לייצר יותר אפשרויות בחירה לצרכנים.
<אורית פרקש: קודם כל, אנחנו מקווים שבטווח הארוך, עם ההתבססות של הגז, וכשנגמור לשלם על המשבר הזה, שהצרכנים יוכלו לחות הוזלה.
אבישי ברוורמן: מה זה טווח ארוך?
<אורית פרקש: כדי להיות ממש בטוחים זה צריך להיות שנתיים.
<אורית פרקש: בד בבד ייכנס יותר גז טבעי, ולצד זה, ימתן את זה – כניסה של יצרנית חשמל נקי.
אבישי ברוורמן: תוך שנתיים הדברים באמת ייכנסו לתלם?
<אורית פרקש: הנבואה בעניין הזה ניתנה לשוטים.
<אורית פרקש: אנחנו חיים לפי נתוני אמת.
<אורית פרקש: מחירי דלקים בעולם יכולים לזנק, מחירי דלקים יכולים לרדת, יש לנו הסכמי גז ארוכי טווח עם מנגנוני הצמדה, ואלה ישפיעו על הדברים, וגם, כמובן, המדיניות הממשלתית לאן הולך המשק הזה.
<אורית פרקש: במובן הזה אני מצטרפת לאמירות גם של חברת חשמל וגם של נציגי הוועד.
<אורית פרקש: יש חשיבות עליונה להגיע לרפורמה אמיתית ונכונה לטווח ארוך, שהיא שווה וטובה לצרכני החשמל במדינת ישראל.
<אורית פרקש: הדבר הזה, בהחלט, גם ישפיע על התעריפים.
איציק שמולי: כשאת מסתכלת בחודשים האחרונים - - -
<אורית פרקש: אנחנו כבר החלטנו.
איציק שמולי: אבל מעבר לזה - -
<אורית פרקש: יש כאן מנגנון עדכון.
<אורית פרקש: מנגנון העדכון אומר שככל אין עליה דרסטית של מעל 3.5% בעלויות, אנחנו לא נוגעים בזה עד השנה הבאה.
<אורית פרקש: זה מה שעשינו עד עכשיו כי גם בין השנה שעברה לשנה הזו התרחשו שינויים ועובדה ששמרנו על יציבות.
<אורית פרקש: זה פחות טוב מלהגיד שהוזלנו, אבל זה המצב.
אבישי ברוורמן: דיברת מהר וברור.
אבישי ברוורמן: אני ממשיך לפתוח את הדיון, כי כרגע, מה שאני רואה – בעיית הרפורמה, ואני מעדכן את חברות הכנסת סטרוק ושקד – אמרנו בהתחלה שכמו ברשות השידור, כמו בדברים אחרים, כמו במנהל – העסק הזה, כבר מזמן אמרו שאוטוטו סוגרים את הסיפור.
אבישי ברוורמן: מה ששר האוצר צריך לעשות עכשיו זה לתת הוראה לאדם שמומחה בנושא, כמו איציק כהן, שכבר יודע, אמר מיקו צרפתי ואמר יפתח רון-טל, הם מוכנים להיכנס לחדר כאן, הסמוך, ולגמור תוך 48 שעות, עד שיצא עשן לבן.
אבישי ברוורמן: הבעיה היא שהממשלה, במשילות שלה, לא פותרת את העניין ואנחנו נעלה את זה היום לשר האוצר היום בצהריים.
אבישי ברוורמן: לגבי השאלה על מחירי החשמל – מה שאת אומרת כרגע, אני רוצה לשאול את יפתח ואת מיקו- אז מה עם המיליארד שקל?
<יפתח רון-טל: קודם כל, שמחתי לראות שיש הרבה שותפים למהלך הזה, אבל הנהלת חברת חשמל והדירקטוריון קבעו קביעה חד משמעית בתחום החשבון הזה, שהם רכיבים לא קצבתיים.
<יפתח רון-טל: בכל מה שקשור לרכיב של חשמל חינם בסיכום עם ארגון העובדים, החלק הזה כבר יצא מתוך החשבון.
<יפתח רון-טל: זה 600 מיליון שקל.
אבישי ברוורמן: בחשבון, בהתחלה אמרו שהיה 2 מיליארד.
אבישי ברוורמן: הורדת את ה-600 מיליון ונשארו 1.4.
אבישי ברוורמן: מה אתם?
<יפתח רון-טל: הגשנו בקשה לנאמן להוציא את הכסף הזה מהחשבון אבל מכיוון שבסיכום שהיה לנו בבית המשפט בהקשר של ה-600 מיליון שקלים שיצאו מהחשבון הזה כבר, סוכם שאם אחד הצדדים ירצה לפנות לבית המשפט הצד השני יכבד את זה.
<יפתח רון-טל: למעשה, פנינו לבית המשפט והפניה כבר נמצאת בבית המשפט - - -
אבישי ברוורמן: מתי הגשת את זה?
<יפתח רון-טל: בשבוע שעבר.
אבישי ברוורמן: אז אני שואל שאלה: בוא נניח שבית המשפט יבין את חשיבות העניין ויפסוק במהירות, גברת פרקש – במידה ו- 1.4 מיליון האלה פתוחים – מה המשמעות?
<יפתח רון-טל: עוד חזון למועד.
<יפתח רון-טל: קודם כל, על ה- 1,4 האלה כבר יש חגיגה שלמה.
איילת שקד: היושב ראש שואל אם אפשר להעביר את זה לטובת הוזלת התעריפים.
<יפתח רון-טל: אתמול הוגש צו על תנאי של עורך דין שהגיש תביעה ייצוגית נגד חברת חשמל, שאומר – כיוון שהוא הגיש תביעה ייצוגית ויכול להיות שהוא יזכה – הוא מבקש לא לגעת בכסף הזה.
<יפתח רון-טל: הצו הזה, במעמד צד אחד, התקבל.
<יפתח רון-טל: אני מעריך שייקח הרבה מאד זמן עד שהכסף הזה יגיע אלינו.
<יפתח רון-טל: לכן אני לא חושב, לצערי הרב - - -
אבישי ברוורמן: מה זה הרבה מאד זמן?
<יפתח רון-טל: תלוי בבית המשפט.
<יפתח רון-טל: זה לא דבר שהוא - - - אני אומר לך, למרות שאני שלם לחלוטין עם המהלך שעשינו – זה לא מהלך ודאי.
<יפתח רון-טל: יש הרבה מאד טענות שעומדות לצד העובדים ואני לא יודע מה יחליט בית המשפט.
איילת שקד: יש לי שאלה: בנוסף ל – 1.4 שנמצא בנאמנות יש עוד חוב של 700 מיליון שקל של הרשות הפלסטינית לחברת חשמל.
איילת שקד: החוב הזה לא נגבה, נכון?
<יפתח רון-טל: הרשות הפלסטינית – נדמה לי שהחוב נכון לאתמול הוא כ-730 מיליון שקל.
<יפתח רון-טל: חייבים בעניין הזה לעשות מעשה.
<יפתח רון-טל: הנושא הוא מדיני פוליטי.
אבישי ברוורמן: זה לא באחריות שלהם.
אורית סטרוק: אבל מי שמשלם את זה – זה אנחנו.
אורית סטרוק: מי משלם את הבור, אנחנו?
<אורית פרקש: לא.
<אורית פרקש: לגבי השאלות איך הדברים משתקפים בתעריף – וכאן זה ימחיש איך אנחנו גוף שעושה בקרת עלויות לגבי מה שמושת על הציבור.
<אורית פרקש: קודם כל, חשבון הנאמנות.
<אורית פרקש: לשאלתך – אם מיליארד, או כמעט 2 מיליארד שהיו שם בהתחלת התהליך – היו משוחררים לתוך קופת התזרימים של חברת חשמל בוודאות זה אומר שהמצב התזרימי שלה משתפר ב-2 מיליארד שקלים.
<אורית פרקש: זה לא שזה גרם להשית על הצרכנים יותר ממה שעלה משבר הגז, אבל ההשפעה היא כמו בסוגיה השניה של חמי, שמזרח ירושלים והרשות הפלסטינית – שהדברים האלה משפיעים על האיתנות הפיננסית ועל היכולת התזרימית של חברה.
<אורית פרקש: לכן לחצנו שבתקופה כזו של משבר דלקים לא ייתכן שישמרו בצד 2 מיליארד שקלים שיכולים לשמש את החברה.
<אורית פרקש: לעניין הרשות הפלסטינית – שוב, אלה דברים שלא מוכרים ישירות בתעריף לצרכן, ישירות.
<אורית פרקש: אבל זה משהו שהוא כרגע חוב אבוד של חברת חשמל והוא מקשה לה על ההתנהלות.
<דוד צרפתי: תרשו לי לרגע לספר לכם על ה – 1.4 מיליארד הזה.
<דוד צרפתי: זה לא חשבון סודי ושום דבר לא נעשה מתחת לשולחן.
<דוד צרפתי: החשבון הזה בא כתוצאה מהרפורמה שנעשתה בשנת 96, וחקיקת חוק משק החשמל, והבטחת הפנסיה של העובדים עם כניסתם של יצרנים פרטיים למשק החשמל.
<דוד צרפתי: לבוא ולומר שזה חשבון סודי, מוסתר, מתחת לשולחן, זה לחלוטין לא נכון.
<דוד צרפתי: אני מתקומם על כך.
<דוד צרפתי: החשבון הזה נפתח על פי עקרונות שקבעו רואי חשבון שלה חברה, שהכריחו את החברה להפקיד את הכספים, ומשפטנים, וכל מה שקשור לזה, ולכן היום זה נמצא בדיונים משפטיים.
<דוד צרפתי: אנחנו, מאקט של רצון טוב, כעובדים, הסכמנו בזמנו לוותר על 600 מיליון שקל כדי להקל על המערכת.
<דוד צרפתי: כשרצו לקחת את שאר כספי הפנסיה, ומדובר פה על כספי פנסיה – בגלל חוסר הוודאות של חברת חשמל, ואני לא רוצה לומר דברים חמורים ולומר שיכול להיות שהיא תיפול ותתמוטט בגלל מדיניות של רשות החשמל, אני לא רוצה למצוא את עובדי חברת חשמל מפגינים וסוגרים צמתים בדיוק כמו העובדים של "מעריב", שכולם הזדעקו ואמרו כשהעסק נפל, והם לא פגשו את כספי הפיצויים שלהם.
<דוד צרפתי: אני לא אתן לזה לקרות כיושב ראש ארגון העובדים של חברת חשמל, כי אחר כך ירחמו על העובדים שאין להם פיצויים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להבין: נאמר פה שמה-2 מיליארד שקל, 600 מיליון הוקצו כדי לפתור חלק מבעיות הפנסיה.
<דוד צרפתי: לא, את תזרים המזומנים של חברת חשמל.
<דוד צרפתי: הסכמנו לעזורץ
אבישי ברוורמן: לגבי ה-1,4 - -
<דוד צרפתי: אין לי זכות כיושב ראש ארגון עובדים, אין זכות לגיטימית, כי אני חשוף לתביעה של עובדים, כי אם מחר אני מסכים לתת אותו וחברת חשמל מתמוטטת, ואין מאיפה לשלם לעובדים את הפיצויים, אני חשוף לתביעות של 1,400 מיליון שקל כי לא יהיה מאיפה לשלם את כספים שמגיעים אליהם.
איילת שקד: זאת אומרת שזה לא כסף שאמור ללכת לפנסיה אלא בטחון - - -
<דוד צרפתי: זה ביטחונות לרכיבים - - -
<אורית פרקש: - - -
<דוד צרפתי: סליחה, את נמצאת שנתיים בתפקיד ואני כבר הרבה שנים בתפקיד.
<דוד צרפתי: אלה רכיבים שהוכרו בשנת 96.
<דוד צרפתי: לכן אנחנו בבית משפט.
<דוד צרפתי: לי אין זכות לוותר על הכסף הזה.
איילת שקד: אני עכשיו בתור חברת כנסת צוברת פנסיה.
איילת שקד: יש לי ביטחונות כאלה?
<דוד צרפתי: בוודאי.
<דוד צרפתי: תלמדי אולי על הפנסיה שלך.
<דוד צרפתי: כל הכסף שלך מופקד - - -
איילת שקד: הפנסיה שלי – אני יודעת איפה היא.
איילת שקד: אני שואלת אם לי יש ביטחונות - - -
<דוד צרפתי: יש לך ביטחונות יותר טובים משלי.
<דוד צרפתי: את יודעת למה?
<דוד צרפתי: את מפקידה כסף - והכסף נמצא בידיים של נאמן ששומר עליו לטובת הפנסיה שלך.
<דוד צרפתי: אצלי הכסף הזה בידיים של נאמן בחשבון משותף שחברת חשמל החליטה לשים עליו את היד.
<דוד צרפתי: למה שלא ייקחו את כספי הפנסיה מהקרן שלך?
<דוד צרפתי: אותו הדבר.
<דוד צרפתי: מה הפנסיה שלך יותר טובה משלי?
איילת שקד: אני רוצה שגב' פרקש תסביר לי את זה, בבקשה.