GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב.
אבישי ברוורמן: לבקשת חבר הכנסת חנא סוויד אנחנו מעלים את ההצעה לסדר היום בדיון מהיר לגבי הנושא של הצפת עמק בית נטופה.
אבישי ברוורמן: אני מניסיוני יודע שהדבר הזה חוזר מפעם לפעם.
אבישי ברוורמן: לצערי, אני לא רואה שהדבר טופל בעבר.
אבישי ברוורמן: אני אתן לד"ר סוויד, ידידי, להציג את הנושא ולפתוח את הדיון.
חנא סוייד: אני מודה לך ולהנהלת הוועדה על קיום הדיון המהיר הזה, באמת במהירות המתבקשת.
חנא סוייד: ראשית כל אני רוצה לברך את אלה שהספיקו להגיע להשתתף בדיון החשוב הזה מבועיינה ומנוג'ידאת.
חנא סוייד: עוד יגיעו אנשים מעראבה, מסח'נין ומהיישובים האחרים מסביב לבקעת בית נטופה.
חנא סוייד: אני מברך את חברי הכנסת שמצאו לנכון לבוא לדיון החשוב הזה.
חנא סוייד: עדיין, אדוני היושב-ראש , אם עוברים ליד בקעת בית נטופה אפשר לראות שחלק ניכר מהשטח של הבקעה מוצף במי גשמים.
באסל גטאס: עכשיו זה התחדש עם הגשם האחרון.
חנא סוייד: קצת.
חנא סוייד: בגלל השבוע האחרון של הגשמים גדל עוד פעם השטח.
חנא סוייד: עצם העובדה שהיום, בסוף אפריל התחלת מאי, עדיין יש מים - אני מעריך שייקח עוד חודש עד שכל השטח יתייבש - זה אומר ששטחים נרחבים הוצפו.
חנא סוייד: כל היבולים, כל הזרעים שנזרעו שם נחרבו.
חנא סוייד: לחקלאים לא יצא כלום מכל התבואה: החיטה, השעורה.
חנא סוייד: מכל הזרעים האחרים שרגילים לזרוע בבקעה לא יפיקו שום תועלת מהעונה החורפית שמסתיימת עכשיו.
חנא סוייד: זה הפסד גדול לחקלאים.
חנא סוייד: את הזרעים לעונה הקיצית של אבטיחים, מלונים וכל הדברים לקיץ היו חייבים לזרוע.
חנא סוייד: הם לא הספיקו בגלל ההצפה.
חנא סוייד: מהשטחים החקלאיים לא יפיקו שום תועלת כל השנה.
חנא סוייד: זה הפסד ניכר.
חנא סוייד: אנחנו מדברים על אלפי דונמים.
חנא סוייד: אני מעריך את זה כ-10 אלפים דונם סך הכל של אדמה חקלאית.
חנא סוייד: אין אח ורע במדינה למקרה הזה ולתופעה הזאת.
חנא סוייד: מה שמעניין, אדוני היושב-ראש, הוא שזה לא מקרה חד פעמי, זה לא איזה אסון טבע שקרה פעם אחת, זה מצב שחוזר על עצמו כל מספר שנים.
חנא סוייד: בתדירות של אחת ל-5,6 שנים יש את התופעה הזאת.
חנא סוייד: כמעט כל שנה יש, אבל בהיקפים יותר מצומצמים.
חנא סוייד: בהיקף הנוכחי הייתי אומר אחת ל-5,6 שנים זה חוזר על עצמו.
חנא סוייד: זה אומר שמזמן היה צריך להיות פתרון לבעיה הזאת.
חנא סוייד: התחילו לדבר על הפתרון ועל הצורך במציאת פתרון וביצועו כבר משנות ה-60.
חנא סוייד: רק אנקדוטה אני אספר לך, אדוני היושב-ראש.
חנא סוייד: אני קראתי את הסכם החלוקה משנת 47 של האו"ם.
חנא סוייד: בקעת בית נטופה מוזכרת שם.
חנא סוייד: מוזכר שהגבול צריך לעבור בתוואי כזה שיאפשר לסוכנות היהודית להקים שם מאגר מים גדול להשקיה.
חנא סוייד: אני מתעניין בזה, כי זה ממש ליד היישוב שלי.
חנא סוייד: אני עושה את הריצה היומית שלי גם שם.
אבישי ברוורמן: תזכיר לפרוטוקול את היישוב שלך.
חנא סוייד: עילבון.
חנא סוייד: המצב הזה מחייב פתרון.
חנא סוייד: דובר הרבה על פתרונות.
חנא סוייד: שום דבר לא נעשה, מלבד יוזמה קטנטונת.
חנא סוייד: באמצע שנות ה-90, בכהונת ממשלת רבין, היה סגן שר החקלאות, וואליד צאדק, מטייבה.
חנא סוייד: הוא יזם שם התחלה של פתרון.
חנא סוייד: הם חפרו שם תעלה שנקראת "אמבטיה".
חנא סוייד: זה בגראונד זירו, מה שנקרא, ממש במפלס הנמוך ביותר.
אבישי ברוורמן: היא נקראת "אמבטיה"?
חנא סוייד: אני קורא לזה גראונד זירו.
חנא סוייד: עשו שם תעלה שקצת עוזרת לשפכים מסביב, אבל זה פצפונת, זה ממש פתרון מאוד מאוד לוקאלי, מאוד מאוד מוגבל.
חנא סוייד: הייתי חייב לציין גם את זה.
חנא סוייד: אני בטוח שכל האנשים יציינו כל פתרון וכל תרומה אמיתית לפתרון הבעיה הזאת.
חנא סוייד: זה הדבר היחידי שנעשה.
חנא סוייד: אני מוסיף עוד פן, עוד נדבך אחד לדיון, אדוני היושב-ראש - זה מה שבלט בתקופה האחרונה- וזה עמדת ארגוני הגנת הסביבה והמשרד לאיכות הסביבה בקונטקסט הרחב של ההתמודדות עם בעיית ההצפות בבית נטופה.
חנא סוייד: אני לא רוצה להגיד בלעג, אבל אני אציין את העובדה שארגוני הסביבה והמשרד להגנת הסביבה התאהבו בהצפות.
חנא סוייד: הם חושבים שזה יפה, שצריך לשמור על ההצפה הזאת כי היא נראית יפה מההרים והגבעות מסביב.
חנא סוייד: אני לא יודע איך אפשר לתאר את העמדה הזאת.
חנא סוייד: אסור לשכוח שזה פוגע כלכלית בבעלי האדמות ובבעלי הקרקעות.
חנא סוייד: זה גורם להם נזקים.
חנא סוייד: צריך למצוא את האיזון המתאים.
חנא סוייד: לא צריך לדאוג ואי אפשר להסתפק רק שזה יפה, שזה נחמד ושאוהבים את זה ארגוני איכות הסביבה והגנת הסביבה.
חנא סוייד: צריך לאזן את זה על ידי האינטרס, ראיית האינטרס וטיפוח האינטרס של בעלי האדמות.
חנא סוייד: אני כבר אומר שבמשרד החקלאות חושבים לא רק כחקלאיים אלא כמגיני סביבה.
חנא סוייד: הם מדברים על פרויקט משולב שבו משאירים את המצב כפי שהוא בבקעה, אבל מוצאים פתרונות שיעודדו תיירות, יעודדו הפקת רווח כלכלי מעצם העובדה שיש מראה מעניין ויפה.
חנא סוייד: שומרים על הסביבה ועל המצב כפי שהוא, אבל נותנים כאילו פיצוי לחקלאים ולבעלי האדמות על ידי פיתוח יזמות תיירותית מסביב לבקעה.
חנא סוייד: אם הרעיון הזה בר מימוש ובסקאלת זמן סבירה הוא יכול להיות בסדר, אבל עד כמה שאני רואה וממה שהניסיון מלמד מלהתמודד באופן אמיתי עם ההצפות שלוקח 50 שנה, אני חושש שזה ייקח 100 שנה.
אבישי ברוורמן: אולי תאמר לנו בכמה דונמים, בכמה חקלאים ובכמה משפחות מדובר.
אבישי ברוורמן: תיתן לנו סדרי גודל.
חנא סוייד: אני מעריך שמדובר ב-10 אלפים דונם מוצפים.
ג'מאל מדלג': כל הבקעה כולה זה 40 אלף דונם.
ג'מאל מדלג': החלק המוצף הוא בסדר גודל של 10 אלפים דונם.
אבישי ברוורמן: לכמה משפחות?
ג'מאל מדלג': 4000 בעלי חלקות.
חנא סוייד: אני רוצה לסיים את הסקירה שלי.
חנא סוייד: מה שאני רוצה להדגיש כאן זה את המצוקה של בעלי האדמות ואת הצורך להתוות פתרון ולשים אותו באיזו מסגרת זמן, בלוח זמנים לביצוע.
אבישי ברוורמן: לפני שנקבל את התגובה של משרד החקלאות אני אבקש ממספר חברי כנסת.
אבישי ברוורמן: הראשון זה רונן הופמן.
רונן הופמן: קודם כל, תודה על הסקירה ועל הישיבה הזאת.
רונן הופמן: אני חושב שהיא חשובה.
רונן הופמן: אני מתרשם שאכן ישנה מצוקה של בעלי האדמות ובעלי החלקות.
רונן הופמן: קראתי כל מיני דוחות בעניין הזה, כולל את הדוח של רשות הטבע והגנים שבו מפורט לאו דווקא העניין שהם רואים בהצפה דבר יפה.
רונן הופמן: יש כאן משהו הרבה יותר עמוק.
רונן הופמן: הם טוענים - אני סבור וכמובן מניח שמה שהם טוענים זה מבוסס - שהבקעה הזאת מאוד ייחודית מבחינה אקולוגית כי יש שם צמחים ייחודיים, בעלי חיים ייחודיים וכן הלאה.
רונן הופמן: זה לא רק מראה.
רונן הופמן: יש בבקעה הזאת משהו שיכול להפוך אותה למרכז תיירותי יוצא דופן.
רונן הופמן: אני מחזק אותך בסיפא של דבריך בעניין שכנראה כן מתבקשת כאן תכנית רב תחומית, תכנית שכוללת את התיירות, שכוללת את החקלאות.
רונן הופמן: בסופו של דבר היא אמורה ליצור את האיזון הנכון, כי המצוקה של בעלי האדמות היא אמיתית.
רונן הופמן: בגלל שאנחנו כל כך נדירים מבחינה אקולוגית בדברים ייחודים וכל כך דרוש וחשוב לשמור על הסביבה, אני חושב שצריך לדאוג שהתכנית הרב תחומית הזאת תתוכנן ותיושם בהרבה פחות מ-100 שנים.
רונן הופמן: אני חושב שזאת באמת הדרך, לאו דווקא לראות את אחד הצדדים כצד שהוא צודק יותר.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לך.
אבישי ברוורמן: למען האמת, לא היינו מודעים לנושא הזה, אחרת היינו מזמינים חלק מארגוני הסביבה.
אבישי ברוורמן: אני שמח.
אבישי ברוורמן: תודה רבה על ההערה החשובה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו את חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב-ראש.
מסעוד גנאים: אני מברך את כל האורחים ואת כל חברי הכנסת.
מסעוד גנאים: האמת שהעניין של עמק בית נטופה הוא כמו סרט תורכי ארוך.
מסעוד גנאים: אני מקווה שהוא יסתיים.
מסעוד גנאים: אני מחזק את מה שאמר חברי, חבר הכנסת חנא סוויד.
מסעוד גנאים: כולנו מכירים את השטח.
מסעוד גנאים: כולנו יודעים שכל שנה כמעט – זה בסדר גודל פחות ממה שקרה השנה הזאת, אולי בגלל כמות הגשמים הגדולה והרבה השנה הזאת – אלפי דונמים בחלק המזרחי נהפכים ללגונה גדולה, לביצה גדולה.
מסעוד גנאים: זה גורם נזק לפלאחים, לבעלי השטחים.
מסעוד גנאים: אני חושב שעל הממשלה למצוא פתרון, אם זה בצורת פיצויים לחקלאיים האלה בגלל הנזק.
מסעוד גנאים: הייתי אומר שהפתרון צריך להיות פתרון יסודי מהשורש.
מסעוד גנאים: השאלה של עמק בית נטופה היא ארוכה מאוד.
מסעוד גנאים: אני אישית וגם חבריי חברי הכנסת התעניינו בה וניסינו לפתור אותה עם כל המשרדים: משרד הפנים, איכות הסביבה, חקלאות, פיתוח הגליל והנגב.
מסעוד גנאים: היו פרויקטים, היו תכניות.
מסעוד גנאים: התכניות האלו לא מומשו.
מסעוד גנאים: התכניות האלו לא יצאו לפועל.
מסעוד גנאים: עמק בית נטופה צריך פתרון, צריך תכנית הבראה שתפתור את הבעיה מהשורש.
מסעוד גנאים: היה פרויקט ניקוז והשקיה של עמק בית נטופה.
מסעוד גנאים: אני הבנתי ממשרד החקלאות שהפרויקט הזה איננו עכשיו.
מסעוד גנאים: יש תכנית חדשה.
מסעוד גנאים: אני מבקש לשמוע על התכנית ממשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מחבר הכנסת אברהים צרצור.
אבישי ברוורמן: אחרי זה אנחנו נתחיל לשלב את חברי הכנסת יחד עם ראשי המועצות.
אבישי ברוורמן: כולם ידברו.
אברהים צרצור: אני מעדיף שנציגי האזור ידברו בצורה מפורטת.
אברהים צרצור: הם אנשים שחיים את המקום.
אברהים צרצור: אני אדגיש שתי עובדות בסיסיות.
אברהים צרצור: העובדה הראשונה היא שאני מאוד חושש, כבוד היושב-ראש, שהעדר פתרון לבעיות של העמק הזה נובע מהמדיניות של מדינת ישראל מאז קום המדינה ועד היום.
אברהים צרצור: מבחינה פרקטית יש אפשרות לפתור את הבעיות של ההצפה וכו', להפוך את המקום הזה למקום אידיאלי מבחינה תיירותית ומבחינה חקלאית.
אברהים צרצור: איך אפשר להעלות על הדעת שישראל מאז קום מהמדינה ועד היום לא החליטה בצורה נועזת לפתור את הבעיה הזאת?
אברהים צרצור: בשנות ה-90, כפי שאמר חבר הכנסת סוויד, הייתה תכנית כזאת.
אברהים צרצור: היה שר חקלאות בשם יעקב צור.
אבישי ברוורמן: הסגן שלו היה וואליד צאדק.
אברהים צרצור: הוא החליט להקצות 45 מיליון שקלים לביצוע הפרויקט הזה.
אברהים צרצור: פרסמו מכרז.
אברהים צרצור: את המכרז קיבלה חברה בשם תה"ל.
אברהים צרצור: התחילו שם את העבודה במשך תקופה מסוימת.
אברהים צרצור: פתאום התהפכה המפה הפוליטית ובאה ממשלה אחרת.
אברהים צרצור: בממשלה החדשה בא השר רפאל איתן וקיבל את משרד החקלאות.
אברהים צרצור: ההחלטה הראשונה שהוא קיבל היא לבטל את התכנית הקודמת של יעקב צור.
אברהים צרצור: בזאת נתקע הפרויקט הזה עד היום.
אברהים צרצור: אני מאוד מבקש לבדוק את הסוגיה אם לישראל יש כוונה כנה לפתור את הבעיות או לא.
אברהים צרצור: זה דבר עקרוני.
אברהים צרצור: אם לא - אני אגיד לכם במלוא הכנות – אז אפילו אם נתכנס בוועדה הזאת ובוועדות אחרות לא נפתור את הבעיה.
אברהים צרצור: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני פונה אליך שאתה באופן אישי תבדוק את זה עם כל הגורמים הממשלתיים, תפצח את הסוגיה אם יש כוונה כנה לממשלת ישראל לפתור את הבעיה הזאת.
אברהים צרצור: אם יש כוונה כנה, אז הנושאים הפרקטיים האחרים של תקציבים וכו' כבר קיימים.
אברהים צרצור: תכניות כבר קיימות בשטח, צריך רק לקבל החלטה להתחיל את העבודה ולהפוך את המקום הזה לפנינה לתפארת המקום ומדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת צרצור, אני לוקח את האתגר הזה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו מד"ר באסל גטאס, שהוא גם מהנדס ומתמחה בנושא הניקוז.
אבישי ברוורמן: אולי יש לו הערה נוספת.
באסל גטאס: אני מעריך שהשטח הכללי של העמק הוא 50 אלף דונם, לא 40 אלף דונם.
באסל גטאס: יש 8 כפרים עם אוכלוסייה של מעל ל-100 אלף תושבים.
באסל גטאס: אנחנו מדברים על פרויקט שנוגע ל-100 אלף תושבים.
באסל גטאס: אולי חלקת האדמה, הטבע היחידה שנשארה שיש בה ריכוז של עבודה חקלאית בכל המדינה זה בקעת בית נטופה.
באסל גטאס: היה באזור החוף, באזור מישור אבלין, תמרה.
באסל גטאס: זה גם הולך ונכבש על ידי הבינוי הטבעי.
באסל גטאס: אני אישית מעורב מ-84,85 בעניין.
באסל גטאס: כתבנו תכנית ראשונה לאיחוד האירופי לגיוס כסף על ידי ד"ר חאתם כנעאני, שהוא מייסד אגודת הגליל.
באסל גטאס: אני הייתי המנהל שלה הרבה שנים.
באסל גטאס: הוא בן של עראבה.
באסל גטאס: הוא בעלים של אדמה חקלאית.
באסל גטאס: כתבנו את זה לאיחוד האירופי בשנת 85 ו-86.
באסל גטאס: עד היום כל הממשלות מתחלפות.
באסל גטאס: לפתור את הבעיה של בקעת בית נטופה זה כאילו עניין של מוביל ארצי חדש.
אבישי ברוורמן: בעיה ישראלית פלסטינית.
באסל גטאס: זה עניין של כוונה פוליטית, קודם כל לקחת.
באסל גטאס: זאת אולי הדוגמה הקלאסית ביותר שאפשר לקחת בעיה, לפתור אותה ולהפוך אותה לנכס, למנוף כלכלי, למשהו שיפתח את האזור מכל הבחינות.
באסל גטאס: אני מהנדס סביבה.
באסל גטאס: אני דואג לסביבה, למקורות שלנו: טבע, בעלי חיים, חי וצומח.
באסל גטאס: אין בעיה.
באסל גטאס: אולי זה יהיה עוד מקרה שבו אפשר יהיה ליישם הלכה למעשה את עקרונות הפיתוח בר קיימא.
באסל גטאס: מדברים על זה בישראל.
באסל גטאס: מפתחים תיאוריות.
באסל גטאס: תראו לי מקום אחד בישראל שנעשה בו פרויקט מא' עד ת' על לפי עקרונות של פיתוח בר קיימא.
באסל גטאס: זה המקום, זה המקרה שאפשר לקחת את כל האזור, לפתח אותו בצורה מושכלת, מה שנקרא sustainable development.
באסל גטאס: זה לוקח בחשבון את האנשים.
באסל גטאס: אין sustainable development שלא לוקח קודם כל את האנשים.
באסל גטאס: בישראל חושבים שסביבה ואנשים זה שני דברים שונים.
באסל גטאס: קודם כל לרווחת אנשים, אחר כך לרווחת הטבע.
באסל גטאס: יש סוגיה אחת, שגם את זה אני מטיל עליך, אבישי, לחשוב.
באסל גטאס: יש פה עניין סטטוטורי שצריך לפתור.
באסל גטאס: זה לא נופל בתחום שיפוט של עיר או בתחום שיפוט של אזור מסוים.
באסל גטאס: יש פה עניין של בעלות פרטית.
באסל גטאס: מה שלא יהיה בפרויקט אנחנו פוגעים בבעלות פרטית של אנשים.
באסל גטאס: צריך לעשות תהליך של רה פרצילציה.
באסל גטאס: כל פתרון של ניקוז צריך להיות על חשבון חלק מהאנשים.
באסל גטאס: צריך לראות איך מפצים אותם.
באסל גטאס: פה צריך פתרון שהוא מעבר למסגרות הארגוניות הקיימות.
באסל גטאס: על הצורה אנחנו צריכים לחשוב בינינו, יחד עם ראשי המועצות.
באסל גטאס: אתגר נוסף, פרופ' ברוורמן, מעבר לכל האתגרים האחרים, זה העניין של הרישוי , של איך להתגבר על העניין הארגוני.
באסל גטאס: אולי צריך להמציא רשות מיוחדת לפיתוח בקעת בית נטופה שיהיה בסמכותה להוביל את כל המהלכים של הרישוי, של הרה פרצילציה - איחוד וחלוקה מחדש, של כל הדברים מהסוג הזה.
באסל גטאס: אני מוצא את עצמי בסרט הזה כל כך הרבה פעמים.
באסל גטאס: הזכרתי לג'מאל שלפני 3,4 שנים עשינו יום עיון שלם.
באסל גטאס: אמר לי ג'מאל שמכאן עד להודעה חדשה יש קלסרים במשרד החקלאות על בקעת בית נטופה.
באסל גטאס: הבעיה איך להפוך את מה שיש בקלסר לפרויקט בשטח.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, חבר הכנסת גטאס.
אבישי ברוורמן: אני אתן עכשיו לחבר הכנסת דב חנין שביקש.
אבישי ברוורמן: אחר כך אני אבקש את ראש מועצת עראבה, עומר נאסר, לפתוח.
דב חנין: אני מאוד שמח שחברי, חבר הכנסת סוויד, מביא את הנושא החשוב הזה לשולחנה של הוועדה.
דב חנין: אני חושב שיש פה כמה חברי כנסת שמלווים אותו.
דב חנין: אני מאוד אשמח, אדוני היושב-ראש, שגם אתה תיכנס לתמונה, כי צריך פה לחץ כדי להזיז את הדברים.
דב חנין: אני אומר את הדברים מהזווית שאני מכיר.
דב חנין: אני מלווה את הסוגיה הזאת כבר כמה שנים.
דב חנין: יושב איתנו ראש המועצה.
דב חנין: אני זוכר שבפגישות קודמות הוא כבר אמר שהוא לפעמים נרתע מלהגיע לפגישות כי כשהוא אומר בעראבה שהוא נוסע לעוד פגישה בעניין בקעת בית נטופה, התושבים אומרים לו שחבל על הכסף של הבנזין, שחבל על הדלק.
דב חנין: אני מניח שראש המועצה הגיע לכאן, אדוני יושב-ראש הוועדה, גם לכבודך, מתוך תקווה שאולי ההתערבות שלך ושל הוועדה הזאת תעשה כאן שינוי.
דב חנין: אכן אנחנו מדברים על אזור מיוחד במינו.
דב חנין: הוא מיוחד במינו מכמה בחינות.
דב חנין: הוא קודם כל מיוחד במינו, כמו שאמר חבר הכנסת באסל גטאס, בזה שהוא אזור של ריכוז חקלאי מאוד מאוד גדול שמהווה בסיס של קיום של כמה וכמה כפרים, תושבים ואוכלוסייה ערבית.
דב חנין: זה די נדיר בארץ שנשאר כזה דבר.
דב חנין: אין היום בישראל מקומות שאתה יכול להסתכל על מרחב ולהגיד שיש חקלאות של הציבור הערבי בהיקף גדול, בהיקף משמעותי שמהווה בסיס של ישובים שונים.
דב חנין: זה דבר אחד.
דב חנין: הדבר השני זה שזה אזור מאוד מאוד יפה.
דב חנין: אין שום ניגוד אמיתי בין שני הדברים האלה.
דב חנין: זאת הנקודה הכי חשובה שצריך להבין אותה בדיון הזה.
דב חנין: אותי ביקש בזמנו שר החקלאות הלפני קודם, שלום שמחון, להיכנס לתמונה כי היו ויכוחים – כך זה הוצג - בין ארגוני הסביבה לתושבים ולמשרד החקלאות.
דב חנין: אני נכנסתי לתמונה לבקשתו.
דב חנין: ניהלתי פגישות עם המשרד להגנת הסביבה, עם ארגוני הסביבה, עם רשות הטבע והגנים, עם החברה להגנת הטבע וכדומה.
דב חנין: ההבנה של כולם מסביב לשולחן הייתה שאם באזור הזה לא תישמר ולא תתפתח חקלאות, האזור הזה לא יישמר, הוא לא יהיה.
דב חנין: מי שחושב שאפשר שזה יהיה אזור בלי חקלאות, שאפשר שאנשים יוכלו להתפרנס ממנו וגם שאיך שהוא, בדרך פלא, הדבר הזה היפה והמקסים של העמק הזה יישמר, פשוט לא חי במציאות שלנו.
דב חנין: יקרו שם הרבה דברים אחרים.
דב חנין: מי שכאילו רוצה להגן על כל פרח ועל כל פינה, ימצא שלא יישארו שום פרחים בשום פינה.
דב חנין: נעשה פה תהליך מאוד יפה בדרגים המקצועיים של הבנה.
דב חנין: כמו שאמר חבר הכנסת גטאס, הדרך היא לפתח את האזור הזה בתור בר קיימא, עם חקלאות מקיימת אבל גם מפרנסת.
דב חנין: יש פתרונות, יש אפשרויות ויש תכניות.
דב חנין: הכל עדיין באיזה שהוא מקום תקוע.
דב חנין: אני רוצה לציין שברמת אנשי המקצוע נתקלתי בהרבה מאוד רצון טוב.
דב חנין: אני רוצה להביע הערכה לג'מאל שמלווה את התהליך מטעם משרד החקלאות.
דב חנין: הוא עושה עבודה מאוד קשה.
דב חנין: יש הרבה נכונות מצד כל הגורמים המקצועיים לשיתוף פעולה.
דב חנין: גם מצד המשרד להגנת הסביבה ראיתי נכונות כזאת, מצד הארגונים הירוקים, מצד התושבים.
דב חנין: כמו שאמר חבר הכנסת גטאס, מדובר בקרקע פרטית.
דב חנין: התושבים מוכנים ללכת למהלך של הידברות, שותפות, מהלך של שינוי מבחינתם כדי לאפשר את העבודה הזאת.
דב חנין: איפה הדברים נתקעים?
דב חנין: הדברים נתקעים בדרג של קבלת ההחלטה ברמה הפוליטית.
דב חנין: מקצועית הכל בשל.
דב חנין: הסוגיה הזאת בשלה לסיכום, להחלטה והתקדמות.
דב חנין: אני שוחחתי בעניין הזה עם שר החקלאות הנכנס, חבר הכנסת יאיר שמיר.
דב חנין: הוא הביע הרבה עניין בסוגיה.
דב חנין: הוא אמר שהוא מוכן ללמוד אותה.
דב חנין: אני חושב שהיום, בעקבות הדיון הזה שחבר הכנסת סוויד יזם, נדרשת התגייסות שלנו כוועדה וחילוץ העגלה הזאת מהמקום שבו היא נתקעה, שהוא המקום של ההחלטות הפוליטיות.
דב חנין: מקצועית זה אפשרי, ציבורית זה מתבקש.
דב חנין: זה יהיה חשוב לא רק לתושבים שם באזור, אדוני היושב-ראש.
דב חנין: הסוגיה הזאת היא סוגיה שציבור רחב מסתכל עליה.
דב חנין: אם פעם אחת, תקדימית, במדינת ישראל אפשר יהיה לערוב לאזור שבו יש חקלאות של אוכלוסייה ערבית, לאזור שהמדינה מתייחסת אליו ברצינות, נותנת לו פתרונות ומאפשרת לאנשים לחיות על אדמתם, המשמעות של זה תהיה באופן רוחבי ותקדימי על ציבורים רחבים מאוד מאוד חיובית.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לחבר הכנסת חנין.
אבישי ברוורמן: אני אבקש מראש מועצת עראבה, עומר נאסר.
עומר נאסר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבריי תושבי עראבה, תושבי בועיינה-נוג'ידאת ותושבי סח'נין.
עומר נאסר: אני מסכים עם כל מילה שנאמרה כאן על ידי היושב-ראש, על ידי חברי הכנסת.
עומר נאסר: מדובר בעמק הגדול והרחב ביותר במדינה שעדיין נשאר ללא שום פיתוח חקלאי, ללא השקיה.
עומר נאסר: מדובר בשטח של כ-50 אלף דונם שמשרת כ-100 אלף תושבים מיישובי הסביבה: בועיינה, סח'נין, עראבה, עילבון וכפר מנדא.
עומר נאסר: מדובר בכמה ישובים שחלק מהם נשענים בפרנסתם על החקלאות.
עומר נאסר: מה לעשות, זה הטבע.
עומר נאסר: או שיש שנים שחונות, או שיש שנים ברוכות מבחינת הגשמים.
עומר נאסר: בשני המקרים , למרבה הצער, אין חקלאות.
עומר נאסר: כשאין גשם אין חקלאות כי כמות הגשם לא מספיקה לגדל חקלאות, כשיש גשם בכמויות ברוכות וגדולות מבחינה ארצית, מה שקרה השנה, אין חקלאות.
עומר נאסר: מבחינה מקצועית ליוויתי את הנושא הזה במהלך 4 השנים האחרונות כראש רשות.
עומר נאסר: נפגשתי עם שרי החקלאות, אחד אחרי השני.
עומר נאסר: הגענו למצב ששר החקלאות לשעבר, שלום שמחון, אמר שהוא מרים ידיים.
עומר נאסר: ג'מאל יעיד על כך.
עומר נאסר: אני רוצה להודות ולהתוודות שמשרד החקלאות הוא המשרד שביקרנו בו במהלך השנים האחרונות ללא שום תוצאה.
עומר נאסר: אנחנו מבקרים בכל מיני משרדי ממשלה שאנחנו עובדים איתם.
עומר נאסר: מכולם אנחנו יוצאים בהרבה מקרים עם תוצאות, חוץ ממשרד החקלאות.
עומר נאסר: הגענו למצב שכל הנושאים המקצועיים בשלים, כולם נפתרו.
עומר נאסר: אני רוצה להודות לכולם שעמלו רבות על מנת לפתור את כל הסוגיות שהיו תקועות.
עומר נאסר: בראש וראשונה אני רוצה להודות לג'מאל, לחבר'ה במשרד החקלאות ולתושבים.
עומר נאסר: בשלב מסוים תלו את הדבר ואת אי הפתרון של הסוגיה בתושבים שלא משתפים פעולה.
עומר נאסר: התושבים שיתפו פעולה.
עומר נאסר: היום התושבים מסכימים גם הם, נשאר רק לקבל החלטה.
עומר נאסר: בשלב מסוים השר אמר שנלך לכנסת, שנלך לממשלה כדי שנקים לובי בכנסת שילחץ על הממשלה, כי הנושא צריך החלטת ממשלה ברמה לאומית על מנת להתקדם בסוגיה הזאת.
עומר נאסר: היום מה שיש בבקעת בית נטופה זו ביצה אחת גדולה.
עומר נאסר: העגלה של התכנית, מה שאמר חבר הכנסת דב חנין, תקועה בבוץ.
עומר נאסר: היא תקועה בבוץ תרתי משמע: בבוץ של הבקעה ובבוץ של הוויכוחים בין הגורמים השונים.
עומר נאסר: צרך לקבל החלטה אמיצה ולהוביל את העניין קדימה.
עומר נאסר: לחבר'ה הפאלחים מעראבה, מסח'נין, מבועיינה- נוג'ידאת שטרחו להגיע כאן יש עדיין תקווה.
עומר נאסר: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שאנחנו תולים תקווה גם בך.
עומר נאסר: אתה הובלת תכנית חומש של פיתוח המגזר הערבי.
עומר נאסר: הייתי בקשר ישיר איתך.
עומר נאסר: אני רוצה להודות לך בהזדמנות הזאת על כך שהתכנית הזאת תרמה רבות לפיתוח המגזר הערבי.
עומר נאסר: אני רוצה שהפעם תקבלו עוד החלטה אמיצה על מנת לפתור את הבעיה האקוטית הזאת שנקראת עמק בית נטופה אחת ולתמיד.
מוחמד ח'אדרה: בשנת 71 התחילו לחשוב איך לייבש את הביצות בבקעה ולעשות ניקוז.
מוחמד ח'אדרה: קראתי ויש לי גם מסמכים שמשנת 71 התחילו לקחת פעם את המים לכיוון טבריה, פעם אחת לוואדי רומאנה ולכל מיני.
מוחמד ח'אדרה: ב-88 הייתה אגודה בעראבה במימון האיחוד האירופי.
מוחמד ח'אדרה: הם הכינו תכניות לגבי שני מאגרים.
מוחמד ח'אדרה: במים שנאגרים בחורף משתמשים להשקיה בקיץ.
מוחמד ח'אדרה: בממשלת רבין המנוח היה סגן השר וואליד צאדק.
מוחמד ח'אדרה: הם רצו לקחת את התכנון ולהריץ אותו בכל מיני משרדים.
מוחמד ח'אדרה: התחילו איזו תעלה מסוימת שנשארה עד עכשיו.
מוחמד ח'אדרה: היא כל שנה הולכת ומתמלאת.
מוחמד ח'אדרה: הגענו עד 2000.
מוחמד ח'אדרה: ב-2000 אמר משרד החקלאות שהוא יכין תכניות, שיש 40 מיליון שקל.
מוחמד ח'אדרה: הכינו איזו תכנית לגבי שני מאגרים שהמים יתנקזו אליהם.
מוחמד ח'אדרה: זה נמשך עד 2006.
מוחמד ח'אדרה: לפעמים משרד החקלאות זורק את הכדור כלפינו לגבי כך שהאנשים לא מסכימים.
מוחמד ח'אדרה: ב-2006 החתמנו 90% מבעלי האדמות בסח'נין על כך שהם יהיו מוכנים לוותר עד 6% מאדמותיהם.
מוחמד ח'אדרה: אמרתי ואני אומר עוד פעם, שאם תהיה תכנית אנחנו מתחייבים כאגודה שהאנשים יהיו מוכנים לוותר עד 7% או 8%, רק שלא יישארו הביצות האלו.
מוחמד ח'אדרה: ב-2012 בא עוד פעם המשרד ואמר שיש תכנית מרחבית ללא ניקוז.
מוחמד ח'אדרה: מה עם השקעה?
מוחמד ח'אדרה: אז באו הבחירות.
מוחמד ח'אדרה: ביולי הייתה ישיבה.
מוחמד ח'אדרה: הפעם שיתפו אותנו.
מוחמד ח'אדרה: קודם היו מתכננים ושמים את זה במגירות.
מוחמד ח'אדרה: עכשיו אנחנו לא יודעים איפה זה עומד.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו מוכנים להיות שותפים בתכנון ובביצוע על מנת שהאנשים יחיו מהאדמה שלהם.
מוחמד ח'אדרה: אם רוצים להקטין את האבטלה במגזר, אז זה תחום שיכול להקטין את האבטלה בכך שהרבה משפחות יעבדו באדמות שלהן.
מוחמד ח'אדרה: ידוע לכם שהשנה – לא הבאתי את התצלומים – יש עד עכשיו ביצות ביצות בתוך הבקעה.
מוחמד ח'אדרה: כל היבולים אבודים.
מוחמד ח'אדרה: אי אפשר לזרוע מעכשיו כל מיני זרעים.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים לחשוב פעם אחת ולתמיד מה הולכים לעשות.
מוחמד ח'אדרה: צריך לעשות תכנית ברת ביצוע.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים להיות שותפים.
מוחמד ח'אדרה: לא נסכים שרק יביאו אלינו ולא נדע איפה זה.
מוחמד ח'אדרה: התכנית האחרונה היא מרחבית.
מוחמד ח'אדרה: לא מדובר על שני המאגרים שדיברו עליהם, מדובר במרחבית.
מוחמד ח'אדרה: אי אפשר לא לשלם פיצויים לחקלאים שחיים מהחקלאות שלהם באדמות שלהם.
מוחמד ח'אדרה: מספיק שהאדמה לא מניבה.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו לא מבקשים 5000 שקל עבור כל דונם.
מוחמד ח'אדרה: לפחות 500 עד 700 שקל פיצוי.
מוחמד ח'אדרה: בד בבד צריך להתקדם לעבר תכנית מיוחדת לטווח ארוך, כדי שנדע איפה אנחנו עומדים.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים, מקווים ועוד יש לנו ניצוץ של תקווה שבשיתוף פעולה עם המשרד, עם החקלאים, עם העיריות ועם המועצות אנחנו נתקדם.
מוחמד ח'אדרה: הגיע זמן אחרי 40 שנה.
מוחמד ח'אדרה: לא יכול להיות שבכפר מנדא יש מים, ברומאנה יש מים, בעוזייר יש מים, אבל באדמות החופפות השכנות במרחק של מטר אחד אין מים.
מוחמד ח'אדרה: אני מדבר על האדמות שלא מוצפות.
מוחמד ח'אדרה: אנחנו מקווים שתיקחו את זה בחשבון.
מוחמד ח'אדרה: בואו נעבוד יחד כדי לקדם את הפרויקט.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, מר ח'אדרה.
אבישי ברוורמן: אני עוצר כרגע.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להעביר את זה למשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: אני אגיד רק שתי הערות.
אבישי ברוורמן: חלק מהאנשים פה מכירים אותי.
אבישי ברוורמן: אני שנים אומר - גם כשהייתי בתפקידי בבאר שבע וגם כשר - שמדינת ישראל חטאה חטא גדול לגבי אזרחי ישראל הערבים, כי היא לא נתנה את השוויון המתאים בהשקעה בתשתיות, בחינוך וכו'.
אבישי ברוורמן: בגלל זה לקחתי את התפקיד הזה ולא תפקיד אחר שהציעו לי בעבר.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע עכשיו את משרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: אני איש ביצוע.
אבישי ברוורמן: אני כל החיים שלי איש ביצוע, לכן הפרויקט הזה חייב להתבצע.
אבישי ברוורמן: ברור שוועדת הכלכלה היא לא הגוף המבצע, אבל אני אישית אעשה כל מה שביכולתי.
אבישי ברוורמן: נפגשתי עם השר שמיר בנושאים אחרים.
אבישי ברוורמן: אנחנו מכירים אחד את השני שנים רבות.
אבישי ברוורמן: אנחנו בידידות.
אבישי ברוורמן: הוא איש ביצוע.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: כל הגורמים המקצועיים אומרים שכבר הגיע הזמן.
אבישי ברוורמן: יש פה פרויקט ייחודי.
אבישי ברוורמן: אחרי שנשמע את ההערות שלכם נקבל הצעת החלטה.
אבישי ברוורמן: אני אומר שאני מגויס לזה אישית, מפני שאני חושב שעם כל הסיבות שיש פה זה דבר שהוא לא צודק, זה דבר שהוא לא נכון.
אבישי ברוורמן: הוא לא נכון לבני האדם שיושבים שם, הוא לא נכון לשימור הסביבה והוא כתם על מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: אני אעשה כל מה שביכולתי להזיז אותו.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות מה קורה מבחינה מקצועית.
אבישי ברוורמן: אני יודע שאתם כולם פה פקידי ציבור.
אבישי ברוורמן: יושבת פה גם פקידת האוצר.
אבישי ברוורמן: כולם פקידים.
אבישי ברוורמן: אין פה איש בדרג הפוליטי.
אבישי ברוורמן: אתם לא תוכלו להגיד איפה החסם הפוליטי.
אבישי ברוורמן: את זה אני אברר בצורה ברורה.
אבישי ברוורמן: תסבירו לי מבחינה מקצועית מדוע הפרויקט הזה לא זז.
אבישי ברוורמן: תסבירו מה הבעיות המקצועיות כדי שעכשיו אני אוכל לקרוא לשר החקלאות ולדבר איתו לגבי איך מזיזים את הפרויקט הזה באמצעות משרדים וכו' וכדי שיהיה דוגמה לפרויקט מוצלח.
חנא סוייד: אולי, אדוני היושב-ראש, גם הסבר למה לא הוכרז האזור כאזור של אסון טבע שיאפשר לשלם פיצויים לניזוקים.
דוד צור: גם מה הערכה התקציבית של הפרויקט.
אבישי ברוורמן: השיחה המרכזית היא על הפתרון.
אבישי ברוורמן: אמרו לי שיש את כל הנושא של נזקי טבע ואת כל העניין של הפיצויים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שתתייחסו לכל הנקודות האלו.
ג'מאל מדלג': אני עוסק בסוגיה הזאת הרבה מאוד שנים.
ג'מאל מדלג': אני לא רוצה להתחיל בהיסטוריה, כי כולם דיברו עליה.
ג'מאל מדלג': התחלנו בהיסטוריה החדשה לטפל בסוגיה הזאת.
ג'מאל מדלג': משרד החקלאות החליט להקציב 4 מיליון שקל.
ג'מאל מדלג': זה היה ב-2001.
ג'מאל מדלג': יצאנו לדרך אחרי שהיה ערב החתמות.