GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל מדלג': דיברו פה על ההחתמות ועל האנשים שהיו מוכנים להחתים.
ג'מאל מדלג': ברשותכם, הייתי רוצה להודות לחקלאים שהגיעו.
ג'מאל מדלג': זה רק אומר שהם עדיין מאמינים שהפרויקט הזה יכול - - -
אבישי ברוורמן: הוא יקרה.
ג'מאל מדלג': - - - לקרות ולהתממש.
ג'מאל מדלג': הראיה היא שאנשים הגיעו.
ג'מאל מדלג': לא חבל על הדלק.
חנא סוייד: הם רוצים להגיד שעוד לא אבדה תקוותם.
ג'מאל מדלג': אחרי שהודינו לאנשים האלה, אני רוצה לומר שאני מלווה אותם ואנחנו נפגשים בשוטף.
ג'מאל מדלג': אנחנו יודעים כמה שהפרויקט הזה חשוב להם.
ג'מאל מדלג': ב-2001 המשרד תקצב.
ג'מאל מדלג': כל תקציב הפיתוח של המגזר הלך לפרויקט הזה.
ג'מאל מדלג': 40 מיליון שקל ועוד 5 מיליון שקל שוטף ל- 4 שנים, אם נצטרך.
ג'מאל מדלג': מדובר ב- 60 מיליון שקל.
ג'מאל מדלג': זה סכום מאוד מאוד מכובד.
אבישי ברוורמן: ג'מאל, אני אשאל אותך שאלה מקדימה, מה שאמר גם חבר הכנסת צור.
אבישי ברוורמן: יש פה הזדמנות לפרויקט ייחודי.
אבישי ברוורמן: זה לא רק טלאי ועוד טלאי.
אבישי ברוורמן: כשאתה מסתכל אחורה, כמה עולה פרויקט כזה של לקחת את עמק בית נטופה, להפוך אותו למקום שפותרים את הבעיה הזאת של הביצות, מצד אחד, ומצד שני בונים בו אזור חקלאי עם שימור טבע?
אבישי ברוורמן: מישהו הגיש תכנון לפרויקט לאומי, כמה הוא עולה ואיך צריך להגיש אותי?
אבישי ברוורמן: אני מעדיף להתחיל בקונספט הגדול, אחרי זה לעבור לפרטים, כי תמיד אנחנו נתקעים בעוד טלאי ועוד טלאי.
ג'מאל מדלג': משפט אחד רקע, אחר כך אני אעביר לרותי כדי שתסכם את הסוגיה הזאת של המכלול הכללי.
ג'מאל מדלג': אני רק אומר שאנחנו חייבים לעשות פה סדר ולחלק את הדיון לכמה חלקים.
ג'מאל מדלג': חלק אחד של ההצפות העכשוויות והנזקים הישירים שפגעו בתשתיות ובגידולים.
ג'מאל מדלג': זאת סוגיה אחת.
ג'מאל מדלג': סוגיה שנייה זה הדיון הכולל שמתמשך שנים.
ג'מאל מדלג': רותי תתייחס לזה עוד מעט.
ג'מאל מדלג': הדבר השלישי ששמעתי אותו פה וגם הוזכר בכל מיני פעמים זה הקצאות המים לשטחים ללא השקיה.
ג'מאל מדלג': בנושא ההצפות אני רוצה להזכיר לכם שהשנה הייתה שנה חריגה בכמות המשקעים שירדה בכל בארץ ובאזור הזה בפרק זמן מוגדר, לכן אנחנו נתקלים בתופעה עד היום.
ג'מאל מדלג': זה יימשך עוד חודש.
ג'מאל מדלג': לפחות עד תחילת יוני השטח הזה מוצף.
ג'מאל מדלג': זה מעכב כניסת חקלאים לזריעה הבאה.
ג'מאל מדלג': זה הפסד עונה שלמה.
ג'מאל מדלג': קיימנו שיתוף ציבור.
ג'מאל מדלג': זאת מילה המפתח.
ג'מאל מדלג': לא רצינו להתקדם בלי החקלאים, בלי הציבור.
אבישי ברוורמן: ג'מאל, תהיה פה יותר ספציפי.
אבישי ברוורמן: האם שר החקלאות הולך להכריז על המקום הזה, הולך להמליץ לממשלה על פיצויים?
אבישי ברוורמן: מבחינת התכל'ס, מה קורה?
צביקה כהן: רק לסבר את האוזן.
צביקה כהן: חוק אסון טבע תוקן ב-2006.
צביקה כהן: כשמכריזים על אסון טבע החוק נותן פתרון אך ורק לתשתיות, לא לגידולים.
צביקה כהן: גידולים אמורים להיות מבוטחים.
צביקה כהן: כל הגידולים החקלאיים בישראל מבוטחים.
צביקה כהן: הכספים שיקבלו החקלאים שניזוקו בינואר מהגשמים הגדולים יהיו מתוך הביטוח ומקרן נזקי טבע, לא מההכרזה.
צביקה כהן: ההכרזה על אסון טבע תהיה לפי החוקים.
לאה ורון: אתה מדבר על קרן קנט?
צביקה כהן: קרן קנט זאת קרן שמבטחת את החקלאים.
צביקה כהן: כל החקלאים אמורים להיות מבוטחים לגבי היבולים שלהם.
אבישי ברוורמן: החקלאים שיושבים פה מבוטחים?
צביקה כהן: הכרזה על אסון טבע היא רק פתרון לתשתיות לא מבוטחות.
צביקה כהן: אנחנו לא שם.
צביקה כהן: לגבי הביטוח של קרן נזקי טבע דודי יגיד את הנושא של החקלאים.
דוד גינזבורג: יש כעיקרון ביטוח לגידולים החקלאיים.
אבישי ברוורמן: בעיקרון או במעשה?
דוד גינזבורג: השאלה אם עשו ביטוח.
חנא סוייד: הם לא עשו.
דוד גינזבורג: אם הם לא עשו, אז אין ביטוח.
חנא סוייד: דרך אגב, בהתייחס לעניין של התשתיות יש דרך שסללה המועצה המקומית בועיינה-נוג'ידאת שחוצה את העמק.
חנא סוייד: עכשיו, בגלל ההצפה, נחרבה כל הדרך הזאת.
צביקה כהן: זה תשתיות.
צביקה כהן: אם בסופו של דבר יוכרז אסון באזור הזה – אני מאמין שכן - אז הדרך תמומן.
חנא סוייד: אתה מציע את הרשויות המקומיות הרלוונטיות?
חנא סוייד: יש חלקים שלא שייכים מוניציפאלית לשום רשות מקומית, כפי שצוין כאן.
חנא סוייד: האם לגבי החלק הזה של התשתיות, של הדרכים שנחרבו אתה אומר שיש מקום לפצות?
צביקה כהן: דרך מחוז הגליל או מחוז העמקים ניתן לבדוק.
צביקה כהן: לפי דעתי זה כבר רשום.
צביקה כהן: צריך לבדוק שהדרך הזאת מופיעה.
אבישי ברוורמן: אני כבר רושם את זה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נבדוק מיד שכל נושא התשתיות – אני לא מתייחס פה לבירוקרטיה מי יעשה מה, אתם תפתרו את זה - יכוסה.
ג'מאל מדלג': זאת סוגיית הביטוח והפיצויים על הנזקים שהיו השנה.
ג'מאל מדלג': לגבי התכנית הכוללת.
ג'מאל מדלג': לפני שנה בערך מהיום, כשראינו שלא מתקדמים בתכנית הכוללת הזאת, הייתה הצעה של תכנית כוללת שלוקחת בחשבון את כל ההיבטים הכלכליים, החקלאיים, התיירותיים, הסביבתיים, האקולוגים והכל.
ג'מאל מדלג': לצורך זה קם צוות מצומצם בינינו לבין המשרד להגנת הסביבה.
ג'מאל מדלג': קבענו והסכמנו על מתווה יחד עם החקלאים.
ג'מאל מדלג': כינסנו את החקלאים באזור.
ג'מאל מדלג': השמענו להם את עיקרי הדברים.
ג'מאל מדלג': קיבלנו את ברכת הדרך.
ג'מאל מדלג': אמרנו להם שאם לא נשמע את ברכת הדרך שלהם אנחנו לא נצא לדרך.
מסעוד גנאים: מתי זה היה?
מסעוד גנאים: לאחרונה?
ג'מאל מדלג': זה הדבר האחרון שהיה.
ג'מאל מדלג': לפני בערך כשנה מהיום.
קריאה: ביולי.
ג'מאל מדלג': הם נתנו לנו את ברכת הדרך.
ג'מאל מדלג': ייעדנו תקציב ייעודי יחד עם המשרד להגנת הסביבה, סדר גודל של מיליון וחצי שקל.
אבישי ברוורמן: איך החלוקה ביניכם?
ג'מאל מדלג': חצי חצי.
אבישי ברוורמן: איפה זה נתקע?
ג'מאל מדלג': זה לא נתקע.
ג'מאל מדלג': אנחנו פשוט בתהליך.
אבישי ברוורמן: צריך להחיש אותו.
רותי פרום-אריכא: בקטע הזה אני חייבת לחזור רגע איזה שהוא צעד אחורנית, כי יש פה שתי תכניות שמדברים עליהן.
רותי פרום-אריכא: התכנית הישנה הייתה תכנית לניקוז בקעת בית נטופה.
רותי פרום-אריכא: התכנית שהייתה בסמכות שר החקלאות הוגשה מתוקף חוק הניקוז.
רותי פרום-אריכא: מכיוון שהחוק דורש אישור הוועדה המחוזית בשלב הסופי שלה, הוועדה המחוזית צפון התכנסה ודחתה את התכנית.
באסל גטאס: מתי זה היה?
רותי פרום-אריכא: הדחייה הייתה ב-2004, 2005.
אבישי ברוורמן: מדוע דחתה?
רותי פרום-אריכא: היא דחתה על רקע העובדה שהתכנית הוגשה לפי חוק הניקוז.
רותי פרום-אריכא: היא כללה אלמנטים של ניקוז, כלומר תעלה, מאגרים, הסדרה של כל החלקות הקטנות שאנחנו רואים היום כחלקות גדולות של גידולי שולחין.
רותי פרום-אריכא: היא אמרה שהיא רוצה לשמר את הבקעה הזאת כפי שהיא נמצאת היום, שהיא לא רוצה את הניקוז בתוכה.
רותי פרום-אריכא: זאת הייתה דעת הרוב בוועדה.
רותי פרום-אריכא: לצערנו, במקום לשפר את התכנית של הניקוז, היא פשוט נדחתה על הסף.
רותי פרום-אריכא: חוק הניקוז לא מאפשר לערער על החלטת הוועדה המחוזית.
רותי פרום-אריכא: אנחנו הגשנו ערר למועצה הארצית.
רותי פרום-אריכא: ערב הדיון בערר הוחלט שעל פי חוק הניקוז שלפיו הוגשה התכנית, האפשרות לערור על החלטה כזאת היא רק לגשת לממשלה ולבקש ממנה שתקבל החלטה על בסיס מה שנקרא אובר-רולינג על כל ההחלטות התכנוניות.
אבישי ברוורמן: אני פונה אלייך בתור מתכננת.
אבישי ברוורמן: צריך למצוא פה שילוב, הרי זה לא הגיוני הדבר הזה.
רותי פרום-אריכא: אני נכנסתי למשרד ממש כשהתחלנו לטפל בפרויקט הזה.
רותי פרום-אריכא: כשהתחילו להכין את התכנית שעסקה אך ורק בניקוז, כפי שתואר פה, בשנות ה-2000, היא לא התאימה באותה שעה לדרך התכנון.
רותי פרום-אריכא: בינתיים אושרה תמ"א 35.
רותי פרום-אריכא: השטח של בקעת בית נטופה נכלל כמכלול נופי לשימור בתוך התכנית.
רותי פרום-אריכא: על הרקע הזה לא היה סיכוי שהוועדה המחוזית הייתה מאשרת.
רותי פרום-אריכא: התחלנו בדיאלוג משותף עם המשרד להגנת הסביבה ועם התושבים על-מנת להכין תכנית כוללת למכלול הנופי.
רותי פרום-אריכא: מדובר ב-40 אלף דונם.
רותי פרום-אריכא: 14 אלף דונם מתוכם היו מוצפים במקסימום.
רותי פרום-אריכא: מדובר ב-2000 חלקות של מגדלים.
רותי פרום-אריכא: מה שרצינו לעשות זה לעשות סקר של המגוון הביולוגי.
רותי פרום-אריכא: התחלנו למפות את הדבר הזה, מתוך כוונה להגיע בהסכמה למצב שיהיו לנו 3 חלקים בתוך התכנית.
רותי פרום-אריכא: חלק אחד לשימור המגוון הביולוגי, שאלו חלקות שתשמרנה על פי החלקות המסורתיות של היום, על פי התרבות הקיימת היום, על פי ההתנהגות הקיימת היום.
רותי פרום-אריכא: רצינו למצוא את הדרך לבוא ולתת איזה שהוא פיצוי לחקלאים שממשיכים לגדל את החקלאות המסורתית הזאת.
רותי פרום-אריכא: יש מודלים כאלה באירופה.
רותי פרום-אריכא: פנינו לפרויקט ה-twinning שאנחנו חברים בו עכשיו יחד עם האיחוד האירופי, על מנת שנעשה איזה שהוא מודל לדוגמה, נלמד את הנושא ונציע את הדבר הזה.
אבישי ברוורמן: איזה מקום דומה אפשר לחבר לבקעת בית נטופה?
רותי פרום-אריכא: אנחנו עובדים היום עם האיטלקים.
אבישי ברוורמן: באיזה מקום באיטליה?
רותי פרום-אריכא: בכל המקומות שלהם הם בעלי איכות סביבתית נופית מיוחדת.
רותי פרום-אריכא: הם נותנים איזה שהוא תשלום לחקלאים על מנת שימשיכו.
רותי פרום-אריכא: אנחנו לא מכירים את זה מספיק, זה בתחילת הדרך.
רותי פרום-אריכא: האיטלקים הסכימו לעשות פיילוט באזור הזה לאור הפגישה שהייתה לנו עם חבר הכנסת סוויד בעניין.
רותי פרום-אריכא: זה חלק אחד.
רותי פרום-אריכא: החלק השני זה שטחים חקלאיים שיהיה ניתן לתת להם פתרונות ניקוז כאלה ואחרים, ניתן יהיה לתת להם מים.
רותי פרום-אריכא: סוכם שאין בעיה לתת את מכסות המים המבוקשות - יש מסלול מיוחד - ובעצם לפתח שם חקלאות כלכלית.
רותי פרום-אריכא: מי שירצה מסורתית, מי שירצה כלכלית, אבל לא חקלאות של חלקות גדולות שבאים ומצרפים את הכל וחורשים ועושים שם חלקה אחת גדולה.
רותי פרום-אריכא: הכוונה היא באמת לשמר את זה נופי.
רותי פרום-אריכא: החלק השלישי מדבר על כל הסביבה.
רותי פרום-אריכא: מסביב לבקעה יש יישובים, יש נוף בלתי רגיל.
רותי פרום-אריכא: ביום שיפתחו את כביש 65 לאוטוסטרדה מהירה אני מאוד אצטער, כי אני מנצלת את הפקקים כשאני עומדת בכביש הזה.
רותי פרום-אריכא: מדובר בנוף בלתי רגיל ובישובים מאוד מיוחדים.
רותי פרום-אריכא: ניתן לבוא ולעשות מהמקום הזה פנינה.
אבישי ברוורמן: בזה אנחנו מסכימים.
אבישי ברוורמן: איך מתקדמים?
רותי פרום-אריכא: במקום להשקיע 40 מיליון שקל, 65 מיליון שקל שהיו בהשקעה פיזית בתשתית של הניקוז, אנחנו חושבים שצריך לבנות תכנית להשקעה בתיירות.
אבישי ברוורמן: כמה זמן לוקח לבנות תכנית?
אבישי ברוורמן: אני עשיתי ובניתי בחיים שלי.
רותי פרום-אריכא: התכנית הסטטוטורית היא תכנית מורכבת.
רותי פרום-אריכא: שני המשרדים שמו כל אחד 500 אלף שקל לשלב הראשון שלה, שאנחנו פחות או יותר ממצים אותו.
אבישי ברוורמן: האם עכשיו הוא גמור?
רותי פרום-אריכא: כן, אבל הוא נותן לנו רק את ההתחלה.
רותי פרום-אריכא: אנחנו צריכים גם תקציב וגם זמן של לפחות שנתיים כדי להשלים את התכנית.
רותי פרום-אריכא: מה אפשר לעשות בינתיים?
אבישי ברוורמן: אני רוצה להבין.
אבישי ברוורמן: אחת הבעיות הקשות לאדם שהוא איש ביצוע – אני הייתי איש ביצוע - שכשאתה נכנס למערכת ויש פרויקט עם עדיפות לאומית אז פתאום חותכים את הכל והכל קורה, אבל בפרויקטים אחרים יש תהליך של process ועוד process ועוד process.
אבישי ברוורמן: ב-process הזה האנשים האלה מזדקנים.
אבישי ברוורמן: התפקיד שלי לנסות באמצעות שר החקלאות שמיר או באמצעות מישהו אחר בממשלה לראות איך אפשר להחיש את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: מה משרד החקלאות צריך כדי שהתכנון הזה יהיה מוכן יותר מהר?
אבישי ברוורמן: מה התקציב שצריך לביצוע?
אבישי ברוורמן: איזה משרדים נוגעים בדבר?
אבישי ברוורמן: איך היית מתקדמת אם היית מקבלת את זה בתור פרויקטור?
רותי פרום-אריכא: אני הייתי מפצלת את זה לשני מהלכים גדולים.
רותי פרום-אריכא: אין מה לעשות, המהלך התכנוני לוקח זמן.
רותי פרום-אריכא: בחלק הזה אנחנו נתקלים בחוסר שיתוף פעולה.
רותי פרום-אריכא: קשה מאוד להשיג את שיתוף הפעולה של הוועדה המחוזית צפון, שזה בתחומה.
רותי פרום-אריכא: יש בפנינו עכשיו תכנית עבודה.
רותי פרום-אריכא: אני מאמינה שנצליח לשכנע את הוועדה המחוזית לעבוד.
רותי פרום-אריכא: צריך לתת לזה את הזמן.
רותי פרום-אריכא: אנחנו את התהליך הזה נסיים בסוף, כדי שלא יבוא עוד שיטפון ועוד שיטפון ועוד שנה תעבור.
רותי פרום-אריכא: את הסקרים אנחנו עושים, את העבודה המקצועית אנחנו עושים.
רותי פרום-אריכא: ניתן במקביל לעשות תכנית פעולה שאיננה נדרשת לפעולות סטטוטוריות.
רותי פרום-אריכא: בשביל לבוא ולשמר חקלאות מיוחדת, בשביל לבוא ולעשות פעולות של טיפול בדרך חקלאית או טיפול בתיירות בתוך היישובים עצמם מסביב, לא חייבים תמונה סטטוטורית.
רותי פרום-אריכא: יכול להיות שמה שאנחנו צריכים כרגע זה לפצל, זאת אומרת לעשות את התהליך המורכב, המעמיק ולתת את לו את הזמן שלו, את שיתופי הפעולה שלו, כשבמקביל נכין תכנית שיתחברו אליה מספר משרדים.
רותי פרום-אריכא: משרד החקלאות לא יכול להכין את התיירות שם לבד.
אבישי ברוורמן: ברור.
אבישי ברוורמן: מי המשרדים הרלוונטיים?
רותי פרום-אריכא: אני רואה לנגד עיני את המשרד לפיתוח הנגב והגליל, את המשרד להגנת הסביבה, שהוא שותף טבעי, ואת משרד התיירות.
רותי פרום-אריכא: יכול להיות שגם משרד הכלכלה, בהיבטים של תעסוקה.
רותי פרום-אריכא: צריך להרכיב ועדה בין משרדית שתרכיב תכנית פעולה שבסופו של דבר תציג תקציבים וגם החלטת ממשלה.
באסל גטאס: לא הבנו מה לגבי הניקוז בתכנית.
חנא סוייד: אני צריך לבטא כאן את הספק שנמצא בלב החקלאיים ובעלי הקרקעות.
חנא סוייד: הם מסופקים.
חנא סוייד: יש להם ספיקות האם בכלל יש רצינות ויש כוונה אמיתית לפתור את הבעיה.
חנא סוייד: הם שמים סימן שאלה.
חנא סוייד: אולי נציג משרד הסביבה יגיד לנו מה מיוחד מהבחינה האקולוגית.
חנא סוייד: מה מיוחד שם?
חנא סוייד: אני הולך שם כמעט כל יום.
חנא סוייד: אני לא מוצא שום דבר מיוחד.
חנא סוייד: תגידו לי, אולי אני אתחיל להתעניין.
חנא סוייד: מה יש שם מיוחד?
חנא סוייד: מה צריך לשמר שם?
רותי פרום-אריכא: לגבי הניקוז.
רותי פרום-אריכא: הניקוז בדרך של לחפור תעלות, לנתב את זה למאגרים ולשאוב את המים מתוך הבקעה, שזאת הייתה התכנית המקורית, לא עובר.
רותי פרום-אריכא: הדבר הזה לא עובר כיוון שהוא נדחה על פי חוק.
רותי פרום-אריכא: זה ירד מן הפרק.
באסל גטאס: בעיית ההצפה תישאר לעד.
קריאה: יישארו ביצות לעגורים ולצפרדעים.
רותי פרום-אריכא: מנכ"ל משרד החקלאות ביקש מאיתנו שבמהלך התכנית נאתר את החלקות המוצפות באופן קבע, שנקבע את אותו מנגנון שבא ומפצה את החקלאים על כך שהם נדרשים לתת לשטח להיות מוצף, על מנת שימשיכו לשמור את הגידולים המיוחדים ואת החקלאות המיוחדת שלהם בחלקות האלו.
רותי פרום-אריכא: זה חלק מהעבודה שאפשר לעשות בלי קשר לסטטוטוריקה.
קריאה: זה 10 אלפים דונם.
רותי פרום-אריכא: ה- 14 אלף דונם שהיו מוצפים ב-2003 - היום כ-10 אלפים – כנראה ימשיכו להיות מוצפים בשנים הבאות.
קריאה: מה אם אין ביצות?
אבישי ברוורמן: מה שאת אומרת הוא שבפתרון הכללי ההמלצה - לפחות תפישת העולם שלך - שהשטחים ימשיכו להיות מוצפים.
אבישי ברוורמן: איך את מונעת את הפגיעה שתהיה בשטח, באוכלוסייה?
אבישי ברוורמן: על ידי מה?
חנא סוייד: Twinning.
אבישי ברוורמן: תסביר לי מה זה.
רותי פרום-אריכא: אנחנו נעשה כל מאמץ למצוא פתרונות חלקיים שיקטינו את ההצפה.
רותי פרום-אריכא: הזכירו פה את תעלת האפס.
רותי פרום-אריכא: בתהליך התכנוני המלא צריך לבוא ולפתור את מעמדה.
רותי פרום-אריכא: צריך לתת לה איזה שהוא ניקוז.
רותי פרום-אריכא: בתיאום עם רט"ן, עם המשרד להגנת הסביבה ועם סקר שערך מכון דשא אנחנו ננסה למצוא את המקומות שאותם חייבים להשאיר מוצפים.
רותי פרום-אריכא: לגבי המקומות שלא, אנחנו נראה מה הפתרונות שצריך לתת.
רותי פרום-אריכא: אנחנו יודעים שלא יהיה הניקוז שתוכנן.
רותי פרום-אריכא: שמנו את זה על השולחן.
רותי פרום-אריכא: זה עלה בשיתוף הציבור שעשינו במפגש בסח'נין לפני כשנה.
רותי פרום-אריכא: אמרנו שלא יהיה ניקוז כפי שהיה מתוכנן.
רותי פרום-אריכא: מעולם לא קיבלנו הנחיה להפסיק את הפרויקט הזה.
אבישי ברוורמן: את זה קיבלתי.
אבישי ברוורמן: לפעמים הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.
אבישי ברוורמן: אם התהליכים איטיים מידי הם לא יעבדו.
אבישי ברוורמן: לגבי הפרויקט הזה ברור שיש 5 משרדים.
אבישי ברוורמן: צריך לעשות אותו בתור פרויקט לדוגמה.
אבישי ברוורמן: האם אתם חושבים שמשרד החקלאות צריך להוביל את זה, או שזה לא ברור לכם?
רותי פרום-אריכא: משרד החקלאות מוכן ויכול להוביל.
חנא סוייד: לא הבנתי מה המיוחד שם.
אבישי ברוורמן: לגבי המיוחד יש לנו את דותן.
אבישי ברוורמן: תסביר לנו מה המיוחד בשימור בית נטופה.
דותן רותם: שלב אחד לפני שאני אגיע לבקעת בית נטופה.
דותן רותם: בימים אלה אנחנו בודקים בפריסה ארצית מערכות אקולוגיות שונות במדינת ישראל.
דותן רותם: אחת המערכות היא אותה מערכת של עמקים, של אדמות כבדות שטובה לחקלאות.
דותן רותם: זאת מערכת מאוד מיוחדת וייחודית בכל הארץ.
דותן רותם: למערכת הזאת אין ייצוג בשמורות הטבע.
דותן רותם: אם מתייחסים היום למדינת ישראל כחברה ב-OECD, אז אחת מההנחיות של האמנות שאנחנו חתומים עליהן והן נכנסות ל-OECD זה ייצוג נכון של אותן מערכות טבעיות בישראל, או חקלאיות במקרה הזה.
דותן רותם: בבקעת בית נטופה חברו כמה תנאים מאוד מיוחדים של בקעות שבאזורים אחרים בארץ נוקזו לחלוטין ונכנסו בהם לחקלאות אינטנסיבית, לכן אין בהם הרבה מאוד מהמינים של הצמחים.
דותן רותם: אם רוצים רשימת מינים, אז זה שום הגלגל, מרווה קוצנית ועוד עשרות מינים.
לאה ורון: אלה צמחים ייחודיים?
אבישי ברוורמן: תיתן לי דוגמאות.
דותן רותם: יש את אירוס הביצות, שום הגלגל, לוענית יריחו.
קריאה: תגיד גם על הציפורים.
קריאה: למה אתה מעוניין לשמור על זה רק בעמק יזרעאל?
דותן רותם: פרופ' אבי שמידע מהאוניברסיטה העברית ואנשים אחרים עומלים מזה שנים.
דותן רותם: יצאו שני ספרים גדולים שנקראים "רשימת המינים האדומים בישראל".
דותן רותם: אדום מהבחינה הזאת שהם בסכנה.
דותן רותם: חלק גדול מהמינים אלה אותם בתי גידול שנפגעו קשה.
דותן רותם: זה נכון לחמרה בשרון, זה נכון לעמקים עם האדמות הכבדות.
דותן רותם: הרבה פעמים באים אלי ואומרים לי שאנחנו רוצים שמורות טבע בשביל שיהיה יותר שטח לטבע.
חנא סוייד: אתה טוען כאן טענה שנקראת טענה ספיראלית.
חנא סוייד: הטענה הספיראלית אומרת שמכיוון שזה השטח היחידי שנשאר ללא פתרון ניקוז ונתנו לחקלאים שם להרוויח מחקלאות, אז את זה צריך לשמר.
חנא סוייד: אתה מוסיף רובד נוסף של הציפורים.
חנא סוייד: זאת טענה ספיראלית.
אבישי ברוורמן: תסביר לפרוטוקול ולמי שלא מבין מה זאת טענה ספיראלית.
חנא סוייד: שאתה מסתובב וחוזר לאותו מקום.
חנא סוייד: אולי אתה עולה קצת.
חנא סוייד: יש מעגלים ויש ספיראלה.
קריאה: סחור סחור.
דותן רותם: בסחור סחור נמצאים לפעמים על אותה נקודה כל פעם מחדש.
חנא סוייד: אני לא רוצה לבטל את ההיגיון הזה, אבל זה צריך להיות שזור יחד עם פיצוי לאותם אנשים שאתה אומר שהם נדפקו.
דותן רותם: במקרה הזה אין לך ויכוח איתי.
אבישי ברוורמן: זה לא איתך.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת סוויד הגדיר בצורה ברורה.
אבישי ברוורמן: מכיוון שזה המקום היחידי שנשאר כמו שהיה והם לא הצליחו לקבל ולהגיע, אז כרגע הם חייבים להיות שמורת טבע.
אבישי ברוורמן: אני מכיר מארצות הברית וגם מאירופה שברגע שלוקחים ונותנים למקום להיות שמורת טבע, אז נותנים לכל האנשים מסביב את האפשרות להפוך להיות המייצגים עם פיצויים.
אבישי ברוורמן: הם נהנים מזה, הם לא סובלים מזה.
דותן רותם: אני אתן שתי דוגמאות.
דותן רותם: דוגמה אחת קורית.
דותן רותם: עמק החולה יובש.
דותן רותם: מדובר בפרויקט של תחילת הציונות.
אבישי ברוורמן: כישלון גדול.
דותן רותם: אנחנו יודעים שהיום יש שם אגמון.
דותן רותם: אני לא בטוח שאפשר להגיד שהוא מרוויח מהתיירות.
דותן רותם: הוא מתחזק מצב שיש הרבה תיירות.
דותן רותם: מי שמרוויח זה האנשים מסביב שבאים לישון בצימרים או באים לבלות.
דותן רותם: יש פה מצב שעשו את הטעות וחזרו אחורה.
דותן רותם: השטחים הם שטחים חקלאיים לחלוטין.
דותן רותם: זאת לא שמורת טבע.
דותן רותם: גם במקרה של עמק בית נטופה אנחנו לא רוצים שמורת טבע, אלא לשמר את המסורת הזאת של החקלאות הקיימת.
דותן רותם: זה מה שיוצר את בתי הגידול.
אבישי ברוורמן: איך אנחנו דואגים לבני האדם שנמצאים כאן שיוכלו להתפרנס בכבוד?
דב חנין: אתה אומר לשמר את החקלאות המסורתית.
דב חנין: החקלאות המסורתית תישמר רק אם האנשים האלה יעשו אותה.
דב חנין: אם לא יהיה להם אינטרס ולא יהיה להם כדאי הם לא יעשו אותה ולא תישמר החקלאות המסורתית.
דותן רותם: רשות הטבע והגנים מימנה במשך שנתיים פרויקט קטן באזור שנקרא מסלחית, שבו ניסינו לבדוק האם הרעיון היפה הזה של פיצוי לחקלאים עובד.
דותן רותם: השקענו כסף גם בלשלם על אותם דוכנים שמוצבים ומוכרים תוצרת חקלאית לחקלאיים עצמם.
אבישי ברוורמן: מה הייתה התוצאה?
דותן רותם: זאת השקעה מאוד קטנה, מאוד מצומצמת בארגון כמו שלנו.
דותן רותם: לפחות עם אותם חקלאים באנו בדברים.
אבישי ברוורמן: הנקודה שלך ברורה.
דותן רותם: זה בסיס להמשיך את מה - - -
אבישי ברוורמן: הבעיה כרגע היא שאם הולכים בנושא הזה לבנות פה שמורת טבע עם חקלאות מסורתית, בני האדם - -
באסל גטאס: הוא לא אומר שמורת טבע.
אבישי ברוורמן: תקרא לזה מה שתקרא לזה.
אבישי ברוורמן: תקרא לזה שמורת טבע.
אבישי ברוורמן: צריך לראות איך דואגים לאנשים, כי אחרת לא יהיו אנשים שיעשו את זה.
דותן רותם: האנשים במרכז העניין פה, שלא יהיה ספק.
דותן רותם: אם האנשים האלה לא יקבלו את הפיצוי - - -
אבישי ברוורמן: הבעיה היא בביצוע.
ג'מאל מדלג': זה דיון אחד מהרבה שהיו.
ג'מאל מדלג': יש את הנושא הזה של הניקוז.
ג'מאל מדלג': לכולם קשה עדיין להפנים שלא יהיה.
אבישי ברוורמן: לא יהיה ניקוז.
ג'מאל מדלג': אני רוצה להבהיר בכל שפה שאפשר להגיד אותה.
ג'מאל מדלג': אמרתי את זה בערבית כשהיינו בסח'נין כדי שיבינו.
ג'מאל מדלג': שאלתי אותם אם הם נותנים לנו אור ירוק כדי להתקדם, כי בסופו של תהליך לא בטוח שיהיה ניקוז.
ג'מאל מדלג': אני לא רוצה לשאת באחריות הזאת.
אבישי ברוורמן: אני מבין לחלוטין.
ג'מאל מדלג': אני רוצה להבהיר שיכול להיות שלא יהיה ניקוז.
אבישי ברוורמן: אבל יהיה פרויקט שייתן לאנשים פרנסה.
קריאה: יש מישהו שמפצה על זה שאין ניקוז?
אבישי ברוורמן: אני תיכף יקרא את ההחלטה, אבל אני חושב שמשרד החקלאות הסביר את העמדה שלו.
מוניר חמודי: אדוני היושב-ראש, אני קודם כל רוצה להודות ליוזם הדיון ולחבר'ה שהשתתפו בדיון.
מוניר חמודי: אני מודה לכולם.
מוניר חמודי: הדיון מאוד ענייני.
מוניר חמודי: אני לא חושב שמישהו פה מחפש הד תקשורתי מאחורי הדיון הזה.
מוניר חמודי: אני ניסיתי להימנע מלדבר פוליטיקה, אבל אני נאלץ.
מוניר חמודי: פעם מול הדרישות שלנו הציבו לנו משטרה, צבא והכל, היום מציבים לנו, עם כל הכבוד, אקולוגים, ועדות תכנון, ירוקים, כל מיני.
מוניר חמודי: הרי יש פה חיי אדם.
מוניר חמודי: יש אוכלוסייה של קרוב ל-100 אלף איש.
מוניר חמודי: הם מדברים על חקלאות אורגנית וכל מיני.
מוניר חמודי: אנחנו עושים את זה.
מוניר חמודי: גם חקלאות מפותחת אנחנו יכולים לעשות.
מוניר חמודי: כל המים האלה חודרים למי התהום של העמק.
מוניר חמודי: מהמים האלה אנחנו לא יכולים להשקות את האדמות שלנו.
מוניר חמודי: כשהניחו אבן יסוד לפרויקט הזה לפני קרוב ל-17 שנה, זה היה אחרי דיון של 20,25 שנים.
מסעוד גנאים: אולי גם שחטו כבשים.
מוניר חמודי: שחטו שם כבשים.
קריאה: מ-70-93.
מוניר חמודי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להסתמך על כמה משפטים שאמרת לגבי כך שאתה אדם מעשי.
מוניר חמודי: אנחנו רוצים לתלות הרבה תקוות שמהדיון הזה נצא לדרך.
מוניר חמודי: כל האנשים סובלים שם.
מוניר חמודי: יש כאלה שהשקיעו 50, 100 ו-200 אלף שקלים.
מוניר חמודי: זה הולך לאיבוד.
מוניר חמודי: איזה סוג ביטוח אפשר לעשות?
מוניר חמודי: אנשים עובדים כל השנה בכדי להתפרנס.
מוניר חמודי: לא מתעשרים מהחקלאות.
מוניר חמודי: חיים בכבוד.
קריאה: מתחת לקו העוני.
מוניר חמודי: מתחת לקו העוני.
מוניר חמודי: לא מתעשרים.
אבישי ברוורמן: יש לי שאלה שעולה כל הזמן.
אבישי ברוורמן: מדוע רובכם, כמו שאני מבין, לא עושים ביטוח יבולים?
קריאה: עשינו.
אבישי ברוורמן: חלק עשו?
מוניר חמודי: החקלאות אצלנו היא חקלאות פרימיטיבית.
קריאה: למטעי הזיתים עשינו.
מוניר חמודי: לאנשים אין כמויות אדירות.
מוניר חמודי: אין לנו מאות דונמים.
מוניר חמודי: יש לי 5 דונם שאני זורע.
מוניר חמודי: מקסימום הפסדתי 10 אלפים שקל.
מוניר חמודי: זה קורה פעם בשנתיים, פעם בשלוש שנים.
מוניר חמודי: אפשר לעשות את זה, אפשר לחשוב על זה.
באסל גטאס: מה הפרמיה שמשלמים על ביטוח יבולים?
באסל גטאס: לדונם זה הולך?
חנא סוייד: אני רוצה לחדד כאן את הנקודה.
חנא סוייד: התכנית שכאילו מתבשלת זה שהממשלה תרצה להשקיע במעין פיצוי לבעלי האדמות, לבעלי החלקות בגלל ההפסדים שנגרמים להם.
חנא סוייד: אולי ההשקעה של הממשלה תהיה בסבסוד של פרמיות הביטוח.
חנא סוייד: משאירים את המצב, אבל עושים ביטוח כך שהממשלה היא זאת שמסבסדת.
צביקה כהן: הפרמיה מסובסדת.
אבישי ברוורמן: אולי תסביר לנו מה הפרמיה הכללית, כמה היא מסובסדת.
צביקה כהן: אני חושב שיש להם בעיה של 2,3 דונם.
צביקה כהן: זאת אולי הבעיה היותר אמיתית שלהם.
צביקה כהן: אם אתם מתאגדים באגודה כמו שאצלך, אזזה הרבה יותר מעשי.
צביקה כהן: בחיטה יש ביטוח הכנסה.
צביקה כהן: זה הביטוח הכי טוב שיכול להיות.
צביקה כהן: עם סבסוד של הפרמיה של 40%,50%,60% זה בהחלט מעניין.
צביקה כהן: בחיטה יש פתרון של ביטוח הכנסה, רק תבואו.
צביקה כהן: דודי יבטח אתכם.
אבישי ברוורמן: אני ממשיך עם צביקה, הסמנכ"ל.
אבישי ברוורמן: אנחנו נתקדם בדברים.
אבישי ברוורמן: יש פה אנשים מנוסים.
אבישי ברוורמן: אם תתאגדו כולם ביחד, אז להבא כדאי שאת הביטוח על החיטה ואת הדברים תעשו.
אבישי ברוורמן: אני אציין את זה בסוף.
מוניר חמודי: הצעדים המידיים המתבקשים זה לפצות שם את האנשים, לחשוב בכובד ראש איך להתחיל ולסיים את הפרויקט של הייבוש.
באסל גטאס: תשכח מזה.
באסל גטאס: שמעת מה הם אמרו.
באסל גטאס: אין יותר ניקוז.
באסל גטאס: תקרא לילד בשמו.
מסעוד גנאים: אין תכנית ואין תקציב.
באסל גטאס: מה שאני מגלה היום זה שאין את כל ה-40 שנה של התכנון.
מוניר חמודי: מזמינים אותנו למלחמות מול כל הגורמים?
באסל גטאס: הוא אמר לכם את זה ביולי האחרון.
מוניר חמודי: מה עדיף, חיי ציפורים או החיים שלי ושל הילדים שלי?
קריאה: עגורים.
קריאה: כל השאר זה חלומות באספמיה.
יאסין יאסין: אני כראש המועצה הנוכחי יחד עם 4 ראשי מועצות בעראבה ליווינו את קברניטי היישובים באזור: בועיינה וסח'נין, שנים רבות.
יאסין יאסין: אני מאוד מופתע לשמוע אחרי 50 שנה דברים כל כך נעימים ויפים.
יאסין יאסין: אני חייב לקום ולמחות בפני מדינת ישראל על היחס הגרוע.
יאסין יאסין: אנחנו שומעים את אותם סיפורים 50 שנה ויותר.
יאסין יאסין: אני בוגר כדורי.
יאסין יאסין: חלמתי לעשות חקלאות טובה למשפחה.
יאסין יאסין: תמיד טענתי בפני אבא שאפשר לעשות את זה ככה, אפשר לעשות את זה ככה, אבל אבא היה אומר, "עזוב, תשאיר אותנו כמו שאנחנו".
יאסין יאסין: משרד החקלאות אומר כמו שאבא אמר: "עזוב, תשאיר אותם כמו שהם".
יאסין יאסין: אני רוצה לפנות ליושב ראש הוועדה, למשרד החקלאות ולממשלת ישראל.
יאסין יאסין: אנחנו אולי לא עשינו, אולי לא יזמנו, אולי לא נתנו, אבל מה אתם נתתם?
יאסין יאסין: אני ממש חייב לשמוע תשובה.
יאסין יאסין: זה מקומם אותי לשמוע שוועדת התכנון לא אישרה את התכנית בגלל איזו ציפור מסוימת שאמרו שלא יהיה לה שם מקום.
יאסין יאסין: לא לוקחים בחשבון שמאות אלפי אנשים חיים שם ומתפרנסים שם.
יאסין יאסין: האם הדאגה לציפורים חשובה יותר מאשר לבני אדם?
יאסין יאסין: זה מפתיע אותי לשמוע.
יאסין יאסין: אותן שיחות ניהלתי גם עם משרד החקלאות הקודם.
יאסין יאסין: את אותם משפטים אנחנו שומעים.
יאסין יאסין: זה זריית חול בעיניים של כולנו.
יאסין יאסין: תפסיקו לעשות מאיתנו צחוק.
יאסין יאסין: בואו נתייחס לנושא, נקרא לילד בשמו.
יאסין יאסין: אין רצון לפתח את המקום הזה בגלל שתושביו ערבים.
יאסין יאסין: צר לי לומר את הדברים האלה.
יאסין יאסין: בואו נהיה כנים ונגיד ברייש גלי שגאוותנו במדינה הזאת הולכת ומושפלת.
יאסין יאסין: אתם - הממשלה ומשרד החקלאות - אנשי הביצוע.
יאסין יאסין: אנחנו באנו לקראת כל תכנית.
יאסין יאסין: אתם הכשלתם את כל התכניות.
יאסין יאסין: אתם התנגדתם כשהבאנו את החקלאים לחתום על מסמכים לגבי ביטול מסוים מהשטח.
יאסין יאסין: תגידו את זה בפני כל העולם.
יאסין יאסין: אנחנו היינו כנים וצודקים בכל צעד.
יאסין יאסין: אף אחד לא בא ונתן יד.