GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אליאב בן שמעון: עורך-הדין אליאב בן שמעון, מנכ"ל התאחדות הקבלנים.
<אליאב בן שמעון: אל"ף, אני מצטרף לסיכום הדברים של חבר הכנסת אריאל אטיאס, שכנראה אחרי שנים של פעילות ושיתוף עבודה איתנו הגיע לאותן מסקנות שאנחנו הגענו כבר לפני ארבע וחמש שנים.
<אליאב בן שמעון: הבעיות המרכזיות בענף, זה כמו שתמצת אותן חבר הכנסת אריאל אטיאס, לצורך העניין: שיווק קרקעות מתוכננות, ובזה אני גם מצטרף למה שאמר מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל, בנצי ליברמן.
<אליאב בן שמעון: אבל האבסורדים בנושא של פיתוח תשתיות הם הרבה-הרבה יותר חמורים, לצורך העניין: יש לנו מקרים ברמת בית שמש וביבנה, שקבלנים רצו לבנות, סיימו לבנות, והיום לא יכולים למסור את הדירות כי התשתיות לא מוכנות.
מנחם אליעזר מוזס: - - - כביש 38.
<אליאב בן שמעון: אז היום אנחנו גם נקנסים על זה, בחוק המכר החדש, אם אנחנו מאחרים בנושא הזה.
<אליאב בן שמעון: ויש לנו מקרים ספציפיים.
<אליאב בן שמעון: הסביר חבר הכנסת אריאל אטיאס את נושא האשראי.
<אליאב בן שמעון: אז נכון שעיקר נושא האשראי ומצוקת האשראי מצוי במגרש של נגיד בנק ישראל.
<אליאב בן שמעון: אבל גם במגרש של רשות מקרקעי ישראל, ודווקא בנושא הפיתוח יש הרבה מה לעשות בנושא הזה.
<אליאב בן שמעון: את נושא דמי הפיתוח שלנו, אנחנו משלמים תוך 50 יום מרכישת הקרקע, והפיתוח לא נעשה.
<אליאב בן שמעון: אנחנו, את הכסף, משלמים על חשבון הון עצמי שלנו, והפיתוח נעשה בזמנים הרבה-הרבה יותר מאוחרים.
<בנצי ליברמן: זו לא רשות מקרקעי ישראל, אגב.
<אליאב בן שמעון: את הנושא הזה אנחנו ביקשנו גם מרשות מקרקעי ישראל וגם מהשר לשעבר, לפרוס את תשלומי הפיתוח האלה: או בהתאם לקצב ההתקדמות שלהם או ל-180 יום, בהתאם לתשלומים על הקרקע.
<אליאב בן שמעון: לא ייתכן שאנחנו נממן, ואחרי זה תהיה לנו מצוקת אשראי, שאנחנו לא נוכל להתחיל לבנות פשוט, בגלל שהקדמנו כספים.
<אליאב בן שמעון: זה נושא שנמצא במגרש של רשות מקרקעי ישראל, פרופר, לצורך העניין - -
<קריאה: - - - הפיתוח זה משרד הבינוי והשיכון.
<אליאב בן שמעון: - - או משרד הבינוי והשיכון, ביחד.
<אליאב בן שמעון: דיבר מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל על עולם אופטימלי, שאנחנו בונים ב-18 חודשים, מסיימים לבנות.
<אליאב בן שמעון: זה היה בסוף שנות ה-90.
<אליאב בן שמעון: היום, לאור המצוקה הנוכחית, אנחנו לא מסיימים פרויקטים רגילים לפני 30 חודשים.
<אליאב בן שמעון: בנייה – לפני 30 חודשים.
<אליאב בן שמעון: והם תוצאה של רוב הסיבות שהוזכרו על ידי חבר הכנסת אריאל אטיאס, לצורך העניין.
<אליאב בן שמעון: אבל הם גם משליכים בהחלט על נושא האשראי והמימון שלנו.
<אליאב בן שמעון: הם גם תוצאה של תשתיות ודברים כאלה.
<אליאב בן שמעון: אנחנו בהחלט מברכים על השיווק, ושיווק שיהיה שיווק אפקטיבי – על המושג החדש הזה, שיהיה שיווק אפקטיבי.
<אליאב בן שמעון: הוא בהחלט יכול לתרום לנו עמוקות: שאנחנו נדע שיצאנו לפרויקט, אבל אנחנו גם יכולים למסור אותו.
<אליאב בן שמעון: היות וסיימו את נושא התשתיות – נושא העובדים.
<אליאב בן שמעון: נושא העובדים הוא נושא מרכזי אצלנו בפערים האלה, גם במשך הזמן.
<אליאב בן שמעון: מפה אני קורא גם לוועדה: אין ספק שאנחנו זקוקים לכוח-אדם מקצועי, מאסיבי, בענף: גם בזרים, גם בפלשתינאים, ואנחנו עושים מאמצים עילאיים להכשרת ישראלים.
<אליאב בן שמעון: אנחנו, בנושא הזה, משקיעים המון-המון כסף.
<אליאב בן שמעון: יש החלטה של הממשלה מלפני שנתיים, על העמדת מכסת העובדים הזרים על 8,000.
<אליאב בן שמעון: היום אנחנו עומדים על 2,500 עובדים אפקטיביים בנושא הזה.
<אליאב בן שמעון: לא ייתכן שאנחנו נדבר פה - - -
אריאל אטיאס: גם זו שערורייה.
אריאל אטיאס: שערורייה.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לחשוב על זה כי יש פה מספר עיתונאים.
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שיש דבר כזה בכלכלה שקוראים לו: פונקציית ייצור.
אבישי ברוורמן: הוא אומר – יש תשומה, יש תפוקה.
אבישי ברוורמן: ועדיין, זה לא הכול מלט, צריך עובדים.
אבישי ברוורמן: אז אם אנחנו הבטחנו לחבר הכנסת טופורובסקי שיהיו הרבה דירות, ואם אין עובדים, אז אני שואל את ראש הממשלה ושר האוצר: איך בונים?
<אליאב בן שמעון: בהחלט.
<אליאב בן שמעון: אנחנו שואלים את זה כבר הרבה זמן, את הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אני חוזר על השאלה שלך, אני מחזק אותך.
חנא סוייד: התנאים, תנאי השכר שאתם נותנים לפועלי הבניין שאני מכיר, "על הפנים".
חנא סוייד: הם נושקים לעבדות.
<אליאב בן שמעון: אז אני רוצה להגיד לך דבר כזה: ההסכם הקיבוצי של ענף הבנייה הוא הסכם הקיבוצי הראשון והיחיד שנתן לעובדים שכר מינימום, הרבה מעבר לשכר המינימום הממוצע הקיים במשק.
<אליאב בן שמעון: מעבר לזה, המשכורות - - -
אבישי ברוורמן: מר אליאב בן שמעון, אני חייב עכשיו, אני רוצה להתקדם.
אבישי ברוורמן: אני אתן גם למר בן אליהו כי אני רוצה את משרד האוצר עכשיו.
אבישי ברוורמן: אבל גם כשאני כבר מעלה את משרד האוצר, יש לי עוד מספר שאלות שגם מר בן אליהו ומשרד האוצר יתייחסו כדי שאנחנו נסיים ב-11:00, ונקבל פה לפחות הצהרה מאוד-מאוד ברורה.
אבישי ברוורמן: וכמובן שחבר הכנסת יעקב אשר וכולם ידברו, אבל כל אחד דקה-שתיים.
אבישי ברוורמן: עוד פעם: זכיתי להיות בוועדת הכספים, גם יושב-ראש - - -
יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, אני יוצא.
יצחק וקנין: אני רק רוצה להגיד לך משהו: את הישיבה הזאת שאתה עושה, היה צריך לעשות ראש הממשלה, אולי בצורה כזאת.
אבישי ברוורמן: רק ככה.
יצחק וקנין: אולי היו פותרים - - -
אריאל אטיאס: אם - - -
אבישי ברוורמן: אני אומר לכם עם כל הצניעות: איך אני הצלחתי לבנות את אוניברסיטת בן גוריון, אני אגיד לכם למה?
אבישי ברוורמן: כי בהתחלה, כשהבטיחו לי את כל הדברים שהיו אומרים, ידעתי שאי אפשר.
אבישי ברוורמן: אתה מוכרח לשים את האנשים ולחתוך.
אבישי ברוורמן: אחרת, לא יקרה כלום.
אבישי ברוורמן: תביא לי ארבעה בולדוזרים שכל אחד הולך לכיוון אחר, התוצאה היא שכולם מגיעים לבור.
אבישי ברוורמן: לכן, זאת הבעיה של מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: זו לא בעיה של מר ליברמן, ולא של ברוורמן, ולא של חבר הכנסת יעקב אשר, ולא של חבר הכנסת אריאל אטיאס.
אבישי ברוורמן: מדינת ישראל לא מנוהלת שנים, ואז מה אתם רוצים מהקבלנים?
אבישי ברוורמן: יש לי שאלות לגבי טרכטנברג.
אבישי ברוורמן: הייתה ועדת טרכטנברג, שכשהייתה מחאה חברתית.
אבישי ברוורמן: המשימות של רשות מקרקעי ישראל בעקבות החלטת ועדת טרכטנברג הייתה לשווק קרקעות לפתרונות מהירים וזולים לדיור בשלושה מישורים: דירות במחיר למשתכן, דירות זולות לקנייה, כשרשות מקרקעי ישראל נותנת הנחה על מחיר הקרקע; מכרזים לדירות להשכרה; ומעונות סטודנטים.
אבישי ברוורמן: הפעילות שלכם, בשנה וחצי האחרונה, הייתה די דלה.
אבישי ברוורמן: השאלה שלי, אליך, מר ליברמן: כמה מעונות סטודנטים שווקו בהצלחה?
אבישי ברוורמן: כמה מכרזים של דיור להשכרה שווקו בהצלחה?
אבישי ברוורמן: התשובה האמיתית – ואני הרי לא מבקר אותך, אני רק מחזק אותך – מעט מכרזים, יחסית, הסתיימו בהצלחה: באשדוד, כפר סבא, ירושלים-הר חומה, רעננה.
אבישי ברוורמן: סך-הכול, כנראה קצת יותר מ-600 דירות.
אבישי ברוורמן: כמה דירות שווקו בהצלחה במסגרת מחיר למשתכן?
אבישי ברוורמן: מהנתונים שיש לי, מר ליברמן, לא יותר מ-1,000 דירות.
אבישי ברוורמן: ופה אני בא לשאלה נוספת, כי אני רוצה שגם אתה תתייחס, אבל משרד האוצר: בחוק רשות מקרקעי ישראל נקבע כי שר הבינוי והשיכון יתקין תקנות למניעת ריכוזיות בשיווק קרקעות.
אבישי ברוורמן: לדוגמה: אם ל"שיכון ובינוי" של הגברת שרי אריסון יש קרקע פרטית בהרצליה.
אבישי ברוורמן: על פי התקנות, אפשר יהיה למנוע ממנה לגשת למכרז של רשות מקרקעי ישראל כדי למנוע מצב בו היא מחזיקה קרקע במקום אחד, ומשחררת אותה על פי הנוחות והצרכים הכלכליים של "שיכון ובינוי".
אבישי ברוורמן: השאלה למר ליברמן: התקנות האלה כבר היו על השולחן לפני שנתיים.
<אתי בנדלר: לא, הן מעולם לא היו על - - -
<לאה ורון: הלוואי - - -
אבישי ברוורמן: לא היו?
אבישי ברוורמן: למה, חבר הכנסת אריאל אטיאס, זה לא קרה?
אבישי ברוורמן: למה דברים כאלה, שאנחנו מדברים על ניגוד אינטרסים, מדוע השר אטיאס לא הביא את זה?
<לאה ורון: כי השר לא - - - את התקנות.
אבישי ברוורמן: אני מכניס את השאלות האלה.
אבישי ברוורמן: ואני, קודם-כל, פונה אליך, מר אמיר רשף, תקשיב, אני גם עבדתי בתפקידים, כמו שאתה, בעבר, פעם בבנק העולמי.
אבישי ברוורמן: הלוא אתה, זה לא המגרש שלך.
אבישי ברוורמן: אתה תיתן עכשיו תשובות לפי בית-הספר.
אבישי ברוורמן: מה שקרה כאן, מכיוון שמדינת ישראל, לצערי, אין צאר שמנהל את העניינים – ראש הממשלה בדבר הזה – כרגע, מי שהכי קרוב להיות צאר בנושאים האלה ויש לו עוצמה, הוא שר האוצר.
אבישי ברוורמן: שר האוצר - - - הוא לפיד.
אבישי ברוורמן: אתה שליחו.
אבישי ברוורמן: אנא, בקצרה, רק תענה לשאלות.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאני מאמין שאין אוטוריטה במדינת ישראל, שזה רק ראש הממשלה ושר האוצר, שיכולים לשבת ביחד עם כל השרים והמנכ"לים, ולעשות תכנית פעולה שהיא מתוזמרת ומתוכננת, אני בעצם משתמש בך כדי שאנחנו נבקש את ראש הממשלה ואת שר האוצר.
אבישי ברוורמן: כי אחרת, מר ליברמן יהיה לליברמן, ואנחנו לא נוכל להאשים אותו.
אבישי ברוורמן: מר רשף.
אבישי ברוורמן: אתה תגיד את פתרון בית-הספר במהירות ונמשיך הלאה.
<אמיר רשף: נאמרו פה הרבה דברים, ואני אתייחס לרובם.
<אמיר רשף: דבר ראשון, לגבי הנתון על עסקאות ב-2012, שהוא אכן נמוך, צריך גם להסתכל על הנתון של עסקאות מאושרות.
<אמיר רשף: כבר, עכשיו, בשליש הראשון של השנה, שכבר מדבר על 15 אלף עסקאות מאושרות, שזה כמעט כמו כל מה שהיה ב-2012.
<אמיר רשף: כמו שאמרו פה חלק מהיושבים, שרשרת הייצור של יחידת דיור היא מורכבת.
<אמיר רשף: ובחלק ממנה המדינה מעורבת עד הקצה, ובחלק ממנה נכנסים גורמים אחרים.
<אמיר רשף: התפקיד של רשות מקרקעי ישראל, של משרד הבינוי והשיכון ושל גורמים ממשלתיים אחרים זה לייצר את כל התנאים לכך שיהיה אפשר לבנות דירה.
<אמיר רשף: אבל, לפעמים, יש גם גורמים אחרים עם שיקולים שלהם.
<אמיר רשף: בסוף, בקצה שרשרת הייצור, יושבים הקבלנים.
<אמיר רשף: יש להם גם את הבעיות שלהם, יש להם בעיות של מימון.
אבישי ברוורמן: מר רשף, תקשיב, תאמין לי, יש לי כבוד גדול אליך, וכל כך הרבה תלמידים שלי גם היו במשרד האוצר וכולי וכולי.
אבישי ברוורמן: אתה תיתן עכשיו את כל הסיבות האלה - - -
אבישי ברוורמן: אתה עושה ברור.
אבישי ברוורמן: אתה הלוא אדם מאוד אינטליגנטי וחכם.
אבישי ברוורמן: אתה מבין שמה שאמרנו כרגע, לגבי כל הכשלים, אז אל תכתוב לפרוטוקול שאתה מצדיק אותם.
אבישי ברוורמן: הבעיה הזאת - - -
<אמיר רשף: אני בא גם לדבר על פתרונות, - -
אבישי ברוורמן: בבקשה, מה הפתרון?
<אמיר רשף: - - אם תינתן לי הרשות להגיע להמשך הדברים.
<אמיר רשף: ממשלת ישראל החליטה לא מזמן על הקמת קבינט דיור, ולקבינט הזה תוגש תכנית ממשלתית מקיפה שמתייחסת להרבה מאוד בעיות בשרשרת הייצור של הדירה, בכל השלבים שלה: משלבי התכנון, שיווק ופיתוח, בנייה, והיבטים שהמדינה יותר רגולטור ופחות שחקן פעיל.
<אמיר רשף: ואחד הדברים שהקבינט הזה אמור לפתור זה את אותה הבעיה שמשרדי הממשלה לא מדברים באותה השפה, ולא פועלים בצורה משותפת.
<אמיר רשף: כבר במסגרת ההכנות ויצירת תכנית העבודה, אני אומר לכם שגם כביש 38 וגם המחלף בראש העין שבכביש 5, הולכים להיות מתוקצבים במסגרת התכנית הזאת.
<אמיר רשף: ולפי המידע שאני יודע, ממשרד התחבורה: בחודשים הקרובים צריך לצאת מכרז לעבודות ביצוע.
<אמיר רשף: מבחינת ההתניות, זה אומר שיהיה אפשר להתחיל גם לבנות, את יחידות הדיור.
<אמיר רשף: זה אומר שאלפי יחידות דיור, גם בראש העין וגם בבית שמש, ייצאו לדרך בחודשים הקרובים.
<אמיר רשף: ייצאו לדרך, אני מדבר על בנייה.
<אמיר רשף: עכשיו, התכנית הזאת מתייחסת גם לדברים אחרים, שיוצרים את משך הזמן הארוך, מהשלב שרשות מקרקעי ישראל מעבירה את הקרקע, לשלב שהקבלנים מתחילים לבנות.
<אמיר רשף: השלב הזה נקרא: הוצאת היתר.
<אמיר רשף: ויש לנו בעיה, שלוקח הרבה מאוד זמן להוציא היתר.
<אמיר רשף: התכנית מתייחסת להיבטים של תכנון ורישוי, קיצור ההליכים האלה, ומתן מענה לבעיה שהיא קריטית.
<אמיר רשף: לגבי מחיר למשתכן, דירות להשכרה: בשנתיים הקרובות עתידות לצאת כ-9,000 יחידות דיור במסלולים של דיור להשכרה.
<אמיר רשף: כמו שמר ליברמן אמר, המדינה מוותרת על הכנסות נכבדות כדי להוציא את הדירות האלה בזול אל השוק, את הקרקעות.
<אמיר רשף: חלק מהדירות – יש גם מנגנון של פיקוח על המחירים, וזה כחלק מאימוץ המלצות ועדת טרכטנברג.
<אמיר רשף: לגבי הריכוזיות, אולי מר ליברמן ירצה להתייחס, אבל אנחנו גם בשלבים די אחרונים של העבודה.
אבישי ברוורמן: לגבי התקנה הזאת?
<אמיר רשף: התקנות - - -
אבישי ברוורמן: דרך אגב – אני שואל את מר בן-אליהו, כי גם הוא התייחס – מדוע בשנתיים האחרונות, דבר כזה טריוויאלי, שכבר היה על הפרק, מדוע התקנות לא הותקנו?
אבישי ברוורמן: מר בן-אליהו.
<אתי בנדלר: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה רק להעיר בעניין התקנות האלה, - -
<אתי בנדלר: - - שהחובה להתקין תקנות נקבעה ברפורמה הגדולה, בתיקון לחוק מינהל מקרקעי ישראל, שהפך את המינהל לרשות מקרקעי ישראל.
<אתי בנדלר: החוק התקבל בכנסת ביולי 2009.
<אתי בנדלר: ונקבע בפירוש שתקנות לעניין הסעיף הזה, הסעיף שמחייב – אולי כדאי שאני אקרא אותו כי הוא חשוב: "השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע הוראות המגבילות הקצאת מקרקעין אם כתוצאה ממנה יחזיק אדם במקרקעין המיועדים למגורים או לתעסוקה, לרבות באזורים מסוימים, בשיעור העולה על השיעור שקבע.
<אתי בנדלר: ורשאי הוא לקבוע בדרך האמורה, מקרים שבהם יחויב אדם להעביר את זכויותיו במקרקעין שהוקצו, אם שיעור אחזקותיו במקרקעין עלה על השיעור שקבע".
<אתי בנדלר: תקנות, לפי הסעיף הזה, היו אמורות, לפי החוק, להיות מובאות לוועדת הכלכלה של הכנסת לא יאוחר מיום ה-2 במאי 2010.
<אתי בנדלר: הוועדה הוציאה מספר מכתבים לשר הבינוי והשיכון בזמנו, והזכירה לו את חובתו לפעול לפי החוק, כאמור.
<אתי בנדלר: ועד כה, לא הותקנו תקנות.
<אתי בנדלר: וגם בדו"ח ועדת טרכטנברג יש התייחסות לנושא הזה.
<אליאב בן שמעון: יותר קל להטיל על הקבלנים עוד מס כדי לפתור את זה.
<אליאב בן שמעון: יש נושא שנקרא: היטל עיכוב - - -
<בנצי ליברמן: אני אענה.
<בנצי ליברמן: - - - הוועדה.
אבישי ברוורמן: מר בן-אליהו ואחר-כך אתה, מר ליברמן.
אבישי ברוורמן: בבקשה, מר בן-אליהו.
<שלמה בן אליהו: בוקר טוב לכולם.
<שלמה בן אליהו: אני רוצה להתייחס לנושא העיקרי שהיה כאן בכותרת של הדיון הזה: האם המונופול של רשות מקרקעי ישראל גורם לעליית מחירים, כן או לא?
אבישי ברוורמן: תראה, אנחנו כבר עברנו גם - - -
<שלמה בן אליהו: בבנקים, שליטה – זה לא מהווה 51%.
<שלמה בן אליהו: אם יש לחברה שברי אחוזים למחזיקים במניות, אבל יש רק לאחד 3%, אז בעצם הוא שולט בבנק.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, כל מה שאמר מר ליברמן לגבי התפזורת של הבעלויות במדינת ישראל, מדויקת.
<שלמה בן אליהו: אבל אם במרכז הביקוש, נכון שיש 50% מהקרקעות בממוצע קרקעות פרטיות, אבל גרעין השליטה נמצא בידי המדינה, כי היא שולטת ב-50% הנותרים, מה שהפרטיים לא שולטים במרוכז ב-50%, כי הם מפורטים אחד-אחד-אחד.
<שלמה בן אליהו: לכן, יכולת ההשפעה ברמת השיווק היא אדירה.
<שלמה בן אליהו: אחד.
<שלמה בן אליהו: לכן, כשמסתכלים לטווחים ארוכים – לא כרגע, איך אני פותר את.
<שלמה בן אליהו: כל הנושאים שהעליתם, אני יכול להתייחס.
<שלמה בן אליהו: אבל איך מסתכלים לטווח ארוך, פותרים את הנושא הזה – ההצעה שלנו היא להפריד את ניהול נכסי הקרן הקיימת לישראל מרשות מקרקעי ישראל.
אבישי ברוורמן: רבותיי, תרשמו.
אבישי ברוורמן: היום יש לכם פה, אני חושב, משפטים חשובים ומעניינים.
<שלמה בן אליהו: אני אסביר: כמו בשוק התקשורת - - -
<בנצי ליברמן: אגב, זה על דעת שר האוצר ושר הבינוי והשיכון?
<שלמה בן אליהו: זה על דעת שר הבינוי והשיכון, כן.
<בנצי ליברמן: כן?
<בנצי ליברמן: אוקי.
<שלמה בן אליהו: שר האוצר, אני לא יודע.
<קריאה: מר ליברמן, אתה רואה, הוועדה הזאת מעניינת.
<קריאה: זה רק - - -
<בנצי ליברמן: זה מעניין לדעת.
<בנצי ליברמן: - - - שאני לא יודע, אבל, בסדר.
<בנצי ליברמן: זה מעניין.
אבישי ברוורמן: אבל טוב שאני מסביר לך, שאתה - - -
<שלמה בן אליהו: אני אסביר את הנקודה: בשוק התקשורת, אנחנו ראינו כאשר הייתה תחרות בין גופים על מתן שירות, המוצר התייעל, התהליך התייעל, והמחיר שלו פחת.
<שלמה בן אליהו: כאשר שני גופים ישווקו באותו מקום במקביל מגרשים, יש תחרות: הן לגבי שמירה על הקרקע, הן לגבי רישום זכויות, הן לגבי מחיר המוצר הסופי.
<שלמה בן אליהו: התחרות בריאה.
<שלמה בן אליהו: הקרן הקיימת לישראל מחזיקה במרכז, דהיינו, איפה שהשיווקים, כ35%-30% מהקרקעות.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, שכולם יודעים שהקרן הקיימת לישראל מחזיקה 12% מהקרקעות במדינת ישראל – זה נכון, כי היא לא מחזיקה מבאר שבע ודרומה, מקריית מלאכי ודרומה.
<שלמה בן אליהו: אבל אם מסתכלים באזורי הביקוש, הקרן הקיימת לישראל מחזיקה בין 30% - - -
אבישי ברוורמן: רק מכיוון שלא ידענו שתזרוק את הפצצה הזו, זו הפתעה.
אבישי ברוורמן: כמובן שאין פה את יושב-ראש הקרן הקיימת לישראל, מר אפי שטנצלר ואחרים, - -
יעקב אשר: בכל מקרה, צריך ישיבה נוספת - - -
אבישי ברוורמן: - - אז תהיה ישיבה נוספת על הנושא הזה, ולכן, אני אומר: תצמצם בפצצה.
אבישי ברוורמן: אבל בשביל זה צריך דיון יותר - - -
מנחם אליעזר מוזס: 35% באזורי הביקוש?
<שלמה בן אליהו: כן.
חנא סוייד: זו אמירה פוליטית, על הקרן הקיימת לישראל.
חנא סוייד: זה לא - - -
<שלמה בן אליהו: לא, זו לא אמירה פוליטית.
<שלמה בן אליהו: זו אמירה כלכלית מאוד ברורה.
חנא סוייד: אמירה פוליטית שיש לה השלכות - - -
<שלמה בן אליהו: אני רק רוצה להראות לך, בבקשה, - - -
אבישי ברוורמן: כי אנחנו לא נדון בזה עכשיו.
אבישי ברוורמן: תן לנו את המסמך הזה.
<שלמה בן אליהו: הכנו בזמנו - - -
אבישי ברוורמן: זה המסמך הזה.
אבישי ברוורמן: דרך אגב, מר ליברמן, קיים בינואר 2009.
<שלמה בן אליהו: זה לא - - -.
<שלמה בן אליהו: לא, זה מסמך - - -
<אמיר רשף: המסמך הזה נעשה עבור הקרן הקיימת לישראל.
<אמיר רשף: זה - - - שכתב מנכ"ל משרד - - - היום.
<שלמה בן אליהו: נעשה עבור הקרן הקיימת לישראל.
<בנצי ליברמן: נעשה עבור הקרן הקיימת לישראל.
<בנצי ליברמן: אני, לפחות, באופן אישי, מתנגד לו בכל תוקף.
<בנצי ליברמן: הוא לא יביא, לדעתי, לדבר ושום דבר.
<בנצי ליברמן: אני חושב שאם משרד הבינוי והשיכון יתרכז בהאצת הביצוע של התשתיות, מהר, זה 50% מהפתרון.
אבישי ברוורמן: רבותיי, הנושא הזה – אני סוגר אותו, כרגע, מר בן-אליהו.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעלה אותו לדיון.
חנא סוייד: זו רוח השר החדש, היא כבר נכנסת למשרד, לא?
אבישי ברוורמן: אני מבקש, מר בן-אליהו, מכיוון שהשר לשעבר, חבר הכנסת אריאל אטיאס, כסאו ריק, ואיננו עונה על השאלה מדוע שנתיים, לגבי המלצות שהיו, לגבי ניגוד אינטרסים, שאמרה בצורה ברורה מאוד כחלק - - -, ואנחנו מדברים על ריכוזיות מכאן ועד להודעה חדשה.
אבישי ברוורמן: מדוע זה לא יושם?
אבישי ברוורמן: ומה אתה מתכוון, עם השר, לעשות בנושא?
<אתי בנדלר: אני מתקנת שוב: משנת 2009 עד להיום, זה יותר משנתיים.
אבישי ברוורמן: סליחה, 2009 ועד היום, לפי התיקון של עורכת-הדין בנדלר, זה ארבע שנים.
חנא סוייד: האם הכוונה היא ל-use it or lose it, בעצם, כן?
חנא סוייד: זאת אומרת, אם יש לך קרקע, או שאתה משתמש בה - - -
<אתי בנדלר: לא, לא, לא.
<אתי בנדלר: מלכתחילה רוצים להגביל החזקת קרקעות בידי גוף יחיד, - -
אבישי ברוורמן: כמו שהסברתי את הדוגמה עם הגברת שרי אריסון על "שיכון ובינוי".
אבישי ברוורמן: הבנתי מה שאמרתי אז, קודם?
אבישי ברוורמן: זו הייתה הדוגמה.
<אתי בנדלר: - - כדי שביצוע הבנייה בפועל לא יושפע משיקולי כדאיות של אותו - - -
יעקב אשר: אולי צריך גם להגביל את המדינה בהחזקת הקרקעות ככה.
יעקב אשר: אולי צריך להגביל את המדינה – גוף יחיד שמחזיק בקרקעות, גם כן.
<שלמה בן אליהו: זה הרעיון.
<שלמה בן אליהו: זה הרעיון של ההפרדה.
יעקב אשר: לא, לא, אבל - - -
אבישי ברוורמן: אז מתי אתה מביא?
אבישי ברוורמן: מתי התקנות האלה, שר הבינוי והשיכון מביא אותן?
<שלמה בן אליהו: קודם-כל, בוא נגיד ככה: מה שצריכים לקיים על פי החוק, צריכים לקיים על פי החוק.
אבישי ברוורמן: ארבע שנים יש חוק.
<שלמה בן אליהו: כן, אני שבוע בתפקיד.
<שלמה בן אליהו: בסדר?
אבישי ברוורמן: תעביר את זה הלאה.
<שלמה בן אליהו: כתבתי, רשמתי.
<שלמה בן אליהו: עכשיו, לגופו של עניין, לא צריכים להיבהל מזה.
<שלמה בן אליהו: למה לא צריכים להיבהל מזה?
<שלמה בן אליהו: כי כאשר חברות – אני לא רוצה להגיד שמות של חברות – יש להן מלאי קרקעות, הן מממנות את זה דרך הבנק.
<שלמה בן אליהו: כשיש עליית מחירים כל כך גבוהה, מחירי הדיור כל כך גבוהים, אף גוף לא מחזיק קרקע כשהוא משלם על ההון ריבית לבנק.
<אתי בנדלר: אולי באזורים מסוימים כן?
<שלמה בן אליהו: אין שום היגיון כלכלי - - -
<אליאב בן שמעון: ממש לא.
<שלמה בן אליהו: אין שום היגיון כלכלי בדבר.
<שלמה בן אליהו: מתי אנשים יכולים להחזיק קרקע והם לא ישווקו אותה?
<שלמה בן אליהו: זה רק, על פי רוב, בקרקעות פרטיות בירושה, שאדם לא מימן את ההון.
<שלמה בן אליהו: אין לו ריבית לבנק.
<שלמה בן אליהו: הבנק לא חונק אותו.
<שלמה בן אליהו: לא יושב לו על הווריד, אז הוא מחזיק קרקעות.
<שלמה בן אליהו: לכן, הסיפור הזה שיש קבלנים שמחזיקים קרקעות ולא משווקים אותן, זה סיפור של אגדות.
<אליאב בן שמעון: יותר מזה: אני רוצה, אם אפשר, ברשות הוועדה, לחזק את הדברים של המנכ"ל בנושא הזה של קבלנים שמחזיקים קרקעות.
<אליאב בן שמעון: כשעלתה הטענה הזאת בתוקף, זומנו, התאחדות הקבלנים עם נציגי הקבלנים, שלדעת משרד ראש הממשלה מחזיקים קרקעות ולא פועלים עליהן.
<אליאב בן שמעון: אנחנו הגענו למשרד ראש הממשלה עם החברות האלה, ועם המנכ"ל הקודם.
<אליאב בן שמעון: עברו קבלן-קבלן – לא קיימים קבלנים שמחזיקים קרקעות ולא יוצאים לבנייה משיקולים כלכליים.
<אליאב בן שמעון: לא קיים דבר כזה.
<אליאב בן שמעון: יש מניעים.
<אליאב בן שמעון: - - - יש - - -
חנא סוייד: כמה קבלנים כאלה אני מכיר, שיש להם קרקעות ומחזיקים אותם, ולא רוצים - - -
<אליאב בן שמעון: זה מנוגד לכל - - -
חנא סוייד: - - - אני, אני, אישית – כמה קבלנים, והם לא הכי עשירים.
<שלמה בן אליהו: אתה משלם לבנק ריבית על הקרקע?
חנא סוייד: מה?
חנא סוייד: הוא שילם כבר - - -
<אתי בנדלר: אפשר להניח שהמלצות ועדת טרכטנברג לא רציניות, אבל זה בהחלט מופיע כפסקה מאוד ברורה בדו"ח.
<שלמה בן אליהו: אז פתרו את זה בהטלת מס, כרגע.
<שלמה בן אליהו: במס שנקרא: היטל עיכוב – היטל חדש על הקבלנים, לצורך העניין, שלא יוצאים לבנייה על קרקע בתקופה מסוימת למרות שמדובר בחסמים אובייקטיביים שמונעים מהקבלנים לצאת לבנייה על אותן קרקעות, ומדובר על קרקעות מתוכננות, דווקא.
<שלמה בן אליהו: אבל זה שמוסיפים עוד מס על הענף שממילא הוא הענף הכי ממוסה.
<שלמה בן אליהו: או היקף המיסוי של דירת מגורים עומד על 40% – זה יתגלגל לרוכשי הדירות.
<שלמה בן אליהו: אין פה חוכמות.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני מתקרב לסיכום, ולפני זה אני מבקש דקה של רק מספר אנשים ואני אגיע לסיכום, כי זאת תחילתו של דיון רציני ומעמיק להחלטות.
אבישי ברוורמן: אחרת, רבותיי, אנחנו נשב פה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מחבר הכנסת יעקב אשר.
אבישי ברוורמן: מי יש לנו עוד ברשימה?
אבישי ברוורמן: אני אבקש ממר אברהם להב מהתאחדות בוני הארץ, בקצרה.
אבישי ברוורמן: וממר חזי בינה, - - מר בן-אליהו, אתה חייב לעזוב, אני מאוד מודה לך.
אבישי ברוורמן: - - שהוא כלכלן, מהפורום המשפטי למען ארץ ישראל.
יעקב אשר: טוב, אדוני היושב-ראש, קודם-כל, אולי אני אתחיל מהסוף: אני חושב שצריך לעשות ישיבה נוספת בעניין הזה.
יעקב אשר: הייתי גם מזמין לישיבה הזאת אולי את שר האוצר ואת שר הבינוי והשיכון, ביחד.
אבישי ברוורמן: תראה את משפט הסיכום שלי.
יעקב אשר: אני ממליץ לך לעשות את זה כך.
יעקב אשר: אני אומר שני דברים בקצרה: אנחנו דיברנו מקודם על הקורלציה בין כל הזרועות הממשלתיות לצורך העניין הזה.
יעקב אשר: אנחנו קוראים רק בימים אלה חוק הסדרים, זה כרך כזה גדול, שאני לא בטוח כמה סעיפים בניצול הזה של חוק ההסדרים.
יעקב אשר: גם דיברו לעשות סדר בעניין הזה כדי לדעת שפרויקט של יחידות דיור - - -
<אמיר רשף: זה יובא כתכנית נפרדת לממשלה, תכנית הדיור.
יעקב אשר: אני לא יודע.
יעקב אשר: אני ראיתי הרבה דברים דרקוניים שם, בדבר הזה.
<אמיר רשף: אז אני מסביר לך שפרק הדיור נמצא בצד, והוא יעלה - - - דיור.
יעקב אשר: אני אומר, אבל את הדבר הזה עדיין לא ניצלו.
יעקב אשר: ואולי זה, בשביל זה חוק ההסדרים יהיה נכון אולי לעשות ולא לדברים אחרים.
יעקב אשר: ולא לדברים אחרים.
יעקב אשר: אחת.
יעקב אשר: שתיים, אני חושב שאם יהיה מצב שבו המדינה תשלם קנסות על פיגור באפשרות להתחלת בנייה, כשאתה התחלת שיווק ולא ספרת את הזמן מיום השיווק שלך, הזכייה במכרז של הקבלן, עד ליום שבו הוא יכול – לא בגלל בעיות שלו, אלא בגלל בעיות של המדינה.
יעקב אשר: לא משרד האוצר, אבל הכול זה משרד האוצר, בסופו של דבר.
יעקב אשר: אם המדינה – לא יהיה כביש בזמן, לא יהיה תכנון מוכן בזמן, לא יהיה ביוב בזמן – המדינה תשלם קנסות - - -
<אמיר רשף: למי?
יעקב אשר: ליזמים שזכו באותם מתחמים ולא יכולים לצאת.
יעקב אשר: כי אתם גם קונסים אותם, וזה בסדר, אבל זה צריך להיות משני הכיוונים.
יעקב אשר: אז ימצאו את הפתרונות מהר מאוד: גם במשרד התחבורה, גם ברשות הביוב, וגם מהדברים הללו.
יעקב אשר: דבר נוסף ואחרון, אדוני היושב-ראש: יש קרקעות של רשות מקרקעי ישראל, שהן קרקעות שהן בייעוד של תעסוקה: של משרדים, של מסחר.
יעקב אשר: מר ליברמן, אתה מכיר את זה בבני ברק.
יעקב אשר: בבני ברק לבדה מדובר על היקף של מיליון ו-300 אלף מטר של תעסוקה ומסחר, עם פרויקטים נוספים.
יעקב אשר: הפרויקטים האלה זזים מאוד לאט – לא רק בבני ברק, אני אומר שגם במקומות אחרים – אני, כראש עיריית בני ברק, מכיר את הדברים האלה.
יעקב אשר: הקרקעות האלה הן קרקעות שישווקו, הן קרקעות רווחיות למדינה.
יעקב אשר: אפשר, הרבה מאוד כסף, להכניס לקופת המדינה לצורך האצה נוספת ולצורך תשתיות.
יעקב אשר: שם הדברים מתנהלים בעצלתיים.
יעקב אשר: הם רחוקים עוד משיווק.
<אמיר רשף: יש שם בעיה נקודתית.
<אמיר רשף: אתה - - -
יעקב אשר: לא, לא, לא, לא מדבר אתך על פרויקט אחד של 200 אלף מטר, שיש בו בעיה נקודתית, שגם היא לא נקודתית ואפשר לפתור אותה.
יעקב אשר: אני מדבר אתך על תב"א 572, של מיליון ו-200 אלף מטר.
יעקב אשר: אני מדבר אתך על תב"עות אחרות באזור גוש דן, באזורי ביקוש, באזורים שהקרקע שווה הרבה מאוד כסף - - -
<בנצי ליברמן: זה בעיקר בוועדות התכנון, כי הם ממוקדים.
יעקב אשר: זה לא רק בוועדות התכנון.
יעקב אשר: הבעיה שיש שם מתחמים שבתוקף.
יעקב אשר: הדברים הולכים באיטיות.
יעקב אשר: יש פה הרבה מאוד כסף.
יעקב אשר: הרבה מאוד כסף של המדינה שהיא יכולה לקבל.
יעקב אשר: הדברים האלה, ביחד, יוכלו לעשות - - -
אבישי ברוורמן: שתי הערות אחרונות ואני מסכם.
אבישי ברוורמן: למי נתנו קודם?
אבישי ברוורמן: למר אברהם להב מהתאחדות בוני הארץ.
<אברהם להב: אברהם להב, התאחדות בוני הארץ.
<אברהם להב: יש שתי נקודות שאני חושב, לעומת כל הדברים המאוד חשובים שנאמרו פה.
<אברהם להב: אני רוצה להוסיף עוד שתי נקודות, ברשותכם: נושא אחד, יש את החלטה 727 של מועצת רשות מקרקעי ישראל, לגבי מושבים וקיבוצים, שקרקעות במרכז הארץ, שאפשר לתכנן אותן ולבנות עליהן כ-100 אלף יחידות דיור.
<אברהם להב: אבל היה בג"ץ - - -
יעקב אשר: מר ליברמן הזכיר את זה בהתחלה.
אבישי ברוורמן: מר ליברמן, הוא העלה את הנושא של - - -
יעקב אשר: - - - כל השטחים האלה.
<אברהם להב: נכון?
<אברהם להב: היה בג"ץ ה"קשת המזרחית" שתקע את הדבר הזה, ביטל אותו.
<אברהם להב: יש החלטה נוספת, 1221, שנותנת איזשהו מנגנון לפתרון שהוא לא ישים.
<אברהם להב: אבל, בנושא הזה, צריכים לתת את הדעת ולטפל בו.
<אברהם להב: יש הרבה מה לעשות בנקודה הזו.
<אברהם להב: הייתה פנייה של התאחדות בוני הארץ לראש הממשלה, עם התאחדות האיכרים שהיא בעצם הרגולציה של המושבים והקיבוצים.
<אברהם להב: צריכים לתת את הדעת על הפתרון הזה.
<אברהם להב: ואני רוצה להדגיש נקודה נוספת: לרשות מקרקעי ישראל דהיום יש תקציב תכנון ענק.
<אברהם להב: הוא היה, פה, בוועדת הכלכלה, בדיונים על המעבר בין מינהל מקרקעי ישראל לבין רשות מקרקעי ישראל.
<אברהם להב: התקציב שעומד – לפחות כך נאמר פה, בוועדת הכלכלה, באחד הדיונים – היה חמישה מיליארד שקל בעשור, 500 מיליון שקל בשנה.
<אברהם להב: סכום מדהים.
<אברהם להב: שאם אני הייתי מנכ"ל חברה שאחראי על כזה תקציב, והייתי מביא תוצר כל כך דל, מזמן הייתי עף.
<אברהם להב: אני חושב שהמנכ"ל לא מגיע לו את הדבר הזה, הוא מנכ"ל חדש.
<אברהם להב: באמת בולדוזר גדול.