GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לאה ורון: יש מדינות בהם יש פטור מוחלט ממע"מ?
<עמי פדרמן: לרוב המדינות בעולם אין מע"מ.
<עמי פדרמן: בארצות הברית אין מע"מ.
אבישי ברוורמן: לאיזה מדינות אין מע"מ?
<עמי פדרמן: בארצות הברית.
<עמי פדרמן: באירופה יש מע"מ חלקי, מופחת ב-24 מדינות מתוך 28 מדינות.
<אמיר הלוי: להדגיש עוד נקודה.
<אמיר הלוי: כשאנחנו מדברים על חברה במשבר ואת מדינת ישראל אנחנו מנסים למתג בעולם ולמכור אותה.
<אמיר הלוי: אני יודע, מהעולמות העסקיים, שאתה משתדל לא לפגוע לא במו"פ ולא במכירות ופה בעצם אנחנו סוגרים את מחלקת השיווק והמכירה מה שיוצר בעיה.
<אמיר הלוי: נקודה נוספת שאנחנו חייבים להזכיר, אנחנו לא מדינה רגילה ואי אפשר להשוות אותנו למדינה רגילה.
<אמיר הלוי: מי שבא לפה, מגיע למרות המצב הביטחוני ואי הוודאות ואנחנו צריכים תמיד לקחת את זה בחשבון כי הממשלה תקבל החלטה, אנחנו נכבד אותה, אבל יכול להיות שעוד שבועיים המציאות תשתנה ואנחנו נצטרך לחשוב מה עושים.
<נועז בר ניר: לפי סקר של פורום התיירות העולמי, היום, לפני העלאת המע"מ אנחנו מקום 133 מתוך 140.
<נועז בר ניר: זאת אומרת, שעוד לפני המע"מ אנחנו מס 8 בעולם ביוקר שירותי התיירות, לפני המע"מ.
אבישי ברוורמן: לגבי היוקר, יכול להיות שגם אתם, אנשים שמחלקים את השירותים הם מאד יקרים, זה לא אומר שרק מערכת המיסוי.
אבישי ברוורמן: זה לא המדד שעל פיו אתה קובע.
אריאל אטיאס: בחלק מהמדינות שהוא מדבר עליהם יש החזר מע"מ על המוצרים שאתה קונה בשדה התעופה.
אריאל אטיאס: לפעמים מבזבזים יותר בקניונים מאשר במלון עצמו ומקבלים על זה החזר מע"מ.
אריאל אטיאס: בארץ אין את זה.
<קריאה: יש החזר מע"מ בארץ, אבל גם הוא יבוטל.
אבישי ברוורמן: אני מבקש ממר פדרמן, נשיא התאחדות המלונות, להוסיף על דברי השר.
<עמי פדרמן: כבוד היושב ראש, אדוני השר.
<עמי פדרמן: בהצלחה למנכ"ל הנכנס.
<עמי פדרמן: יושבים פה נציגים של סקטורים שונים בענף התיירות, מסעדות, סוכני נסיעות, מסיעים, מדריכים, תיירות כפרית וזה מייצג את הפרישה הרחבה של הענף הזה, ש- 80% מהעסקים בתיירות הם עסקים קטנים ובינוניים.
<עמי פדרמן: אותם עסקים שמביאים לפיזור ההכנסה יותר מכל דבר אחר.
<עמי פדרמן: אין עוד תעשייה שגורמת לשוויוניות בחלוקת ההכנסה כמו תיירות.
<עמי פדרמן: יכולתי לדבר על חשיבות התיירות הרבה שעות, אבל אני רוצה לגעת בנקודות העיקריות, שאת רובן אמר השר בצורה מדויקת.
<עמי פדרמן: אין ויכוח, אף לא כלכלן אחד, לא עיתונאי אחד ולא חבר כנסת שיבוא ויגיד שתיירות נכנסת זה לא ייצוא לכל דבר.
אבישי ברוורמן: אל תאמר, לא חברי כנסת, יש כאלה שיגידו.
<עמי פדרמן: תיירות נכנסת זו תעשיית ייצוא לכל דבר.
<עמי פדרמן: בחוק המע"מ יש רשימה של 30 מוצרים ושירותים לייצוא וזה הדבר היחיד שנבחר לבטל עליו את מע"מ אפס.
<עמי פדרמן: אני אפילו לא קורא לזה פטור, אלא מע"מ אפס על כל שירותי ומוצרי היצוא.
<עמי פדרמן: מכולם בחרו ענף אחד ונטפלו עליו.
<עמי פדרמן: נטפלו עליו כי זה קל.
<עמי פדרמן: אם הבוקר היה מתפרסם בחדשות שיש הצעה להטיל את זה גם על פירות וירקות אז כולנו לא היינו פה, כי לא היינו יכולים להגיע לירושלים.
<עמי פדרמן: אם היו מנסים את אילת, אז אי אפשר היה להגיע לאילת כי אילת הייתה סגורה וצמיגים היו בוערים.
<עמי פדרמן: אנחנו אנשים מנומסים, אנחנו באים מסודרים, העובדים שלנו באים מסודרים ואנחנו עושים רושם של כאלה שאפשר לדרוס אותם ובציבור ממילא לא מבינים ומציגים את זה כפטור על כל מיני דברים, אף אחד לא באמת מבין ואין התנגדות, זה קל אז עושם את זה.
<עמי פדרמן: הגרוע ביותר, שעושים שגיאה במודע כי לוקחים נתונים לא נכונים, בידיעה שהם לא נכונים, לא רוצים לשמוע את הנתונים האמיתיים והפגיעה היא מיידית.
<עמי פדרמן: אם זה יקרה בשנה הקרובה, אנחנו נראה 10% ירידה בתיירות נכנסת, שמיוחסת רק לזה.
<עמי פדרמן: תוסיף את זה למבצע עמוד ענן, שאנחנו עדיין בירידה של 13% בתירות נכנסת, תוסיף את זה למתיחות בצפון ולנשק כימי, שאנשים בחו"ל לא יודעים להבדל איפה זה נמצא.
<עמי פדרמן: תוסיף שלאירופאים יותר יקר ב- 40% ממה שהיה לפני שנתיים בגלל שער השקל, זה לא ההיחלשות של הדולר, זה החוזק המלאכותי של השקל.
<עמי פדרמן: אנחנו עושים הכול כדי שלא יבואו.
<עמי פדרמן: תוסיף את זה לכל הבעיות האינהרנטיות, שוועדת בר ניר הגיעה למסקנות שלהם.
<עמי פדרמן: אם יש דברים אינהרנטיים, אז צריך לאזן אותם עם עזרה לענף.
<עמי פדרמן: נאמר פה, זה לא רק הענף, זה כל עם ישראל מכיוון שהתיירות מטיבה עם כולם ולא רק עם אלו שעובדים בה, אלא מעגלים שלימים, חברתיים, התרומה החברתית שלה בלתי ידועה ואני אשמח שנעשה סמינר בנושא הזה בהזדמנות אחרת.
אבישי ברוורמן: ד"ר שהרבני יציג מדוע הגיע לקשיחות.
אבישי ברוורמן: אני מבקש, לחברי כנסת מותר להעליב, אבל לייקים מדופלמים, אסור.
אבישי ברוורמן: היזהר בכבודו.
<עמי פדרמן: שמעתי את ד"ר שהרבני שאמר לידך שהתיירות לארץ עשירה.
אבישי ברוורמן: הוא יגיד את זה בפומבי ואז תתייחס.
אבישי ברוורמן: מה שנאמר לידי נאמר בעילום שם.
אבישי ברוורמן: שלום לחברת הכנסת גילה גמליאל, סגנית השר לשעבר, שהצטרפה לדיון.
<עמי פדרמן: אתמול נפגשתי עם מנהלי מלונות מעגן וגנוסר שעל הכינרת.
<עמי פדרמן: מלונות של 130, 140 חדרים שמתבססים על 60%, 70% תיירות נכנסת.
<עמי פדרמן: התיירות הזה אלה צליינים, אנשים שחוסכים כל היום כדי להגיע לפה.
<עמי פדרמן: הם השקיעו עכשיו 20, 30 מיליון שקלים בשיפוצים והוספת חדרים, הם כבר לא יראו את ההשקעה שלהם חזרה.
<עמי פדרמן: אם זה היה בידם, הם אל יו משקיעים.
<עמי פדרמן: זה רוב התיירות לארץ.
<עמי פדרמן: חלק קטן זה מה שאתה קורא לו תיירות עשירה שתביא בכל מקרה.
<עמי פדרמן: בארץ, הנתונים מוכיחים שזו תיירות עממית, תיירות פשוטה זו תיירות של אנשים שחוסכים.
אבישי ברוורמן: מה ההתפלגות בישראל לגבי התקבולים מהתיירות בין אוכלוסיה חזקה לאוכלוסיה חלשה.
<עמי פדרמן: אין לי את הנתונים, אבל כ- 50% מהתפוסה וההכנסות זו תיירות נכנסת ו- 50% ישראלים.
<עמי פדרמן: מתוך התיירות הנכנסת, כשליש יהודים והעשירים נמצאים בין היהודים.
<עמי פדרמן: אלו שלא יהודים הם לא העשירים, חד משמעית.
אבישי ברוורמן: מתוך ה- 100% של התיירות הנכנסת אתה אומר ש- 2/3 זו תיירות בהכנסה בינונית ומטה.
אבישי ברוורמן: אני אבקש שתתייחסו לזה מאוחר יותר, ד"ר שהרבני.
<עמי פדרמן: יותר מזה, ממה שהצלחתי להבין ממה שפורסם בספר בתקציב, אגב, לא ראינו אותו, אבל בזכות עיתונאים מסוימים הצלחנו לראות, מדברים על מספר לינות.
<עמי פדרמן: האינטרס של כולנו, לא רק של המלונאים, אלא של מדינת ישראל היא להביא לפה כמה שיותר תיירים.
<עמי פדרמן: כי החשיבות היא לא רק כלכלית היא תדמיתית, חברתית, תעסוקתית.
<עמי פדרמן: תגלית למשל, זו תיירות נכנסת, זה לא עשירים, מכביה זו תיירות נכנסת, לא עשירים.
<עמי פדרמן: יבואו תגלית, יבואו למכביה, יבואו מהסוכנות, הם מוכנים לתרום 50,000 דולר, אבל שהחבילה תעלה עוד 1,000 דולר, הם לא יבואו.
<עמי פדרמן: הם מתמקחים על כל אגורה ולנו חשוב להביא אותם, לא רק בגלל הכסף, למדינת ישראל חשוב להביא את היהודים וחשוב להביא גם את הלא יהודים, זה חשוב תדמיתית וחשוב מהרבה מאד בחינות.
<עמי פדרמן: לגבי האיחוד האירופאי, המע"מ המופחת באיחוד האירופאי הוא לכולם, לא לתיירות נכנסת, הוא לכל התושבים.
<עמי פדרמן: לומר, כולם משלמים רק 7% על מלונות, על מסעדות, על מוסדות תרבות ועל תחבורה.
<עמי פדרמן: זה נושא של איכות חיים, זה הוכר כדבר חשוב.
<עמי פדרמן: היום התיירות זה הסקטור היצרני, כמעט היחיד, שגם מייצר מקומות עבודה.
<עמי פדרמן: בארצות הברית יש צמיחה שנקרית "ג'ובלס גרוס", צמיחה בהכנסות, בהשקעות וברווחים ודבר אחד אין, אין תוספת מקומות עבודה, כי רובוטים מחליפים את האנשים.
<עמי פדרמן: התעשייה העיקרית, שגם מייצרת מקומות עבודה זו תעשיית התיירות.
<עמי פדרמן: באיחוד האירופאי, המע"מ המופחת הוא לכולם, באיחוד האירופאי יש אפשרות לקבל החזר, זה קצת מסובך אבל ניתן.
<עמי פדרמן: באיחוד האירופאי אין מלחמות, אין אבטחה, אין כשרות, באיחוד האירופאי יש מטבע חלש שמושך תיירים אליהם ומקשה עליהם לבוא אלינו.
<עמי פדרמן: באיחוד האירופאי, הארנונה היא חמישית מאשר בארץ.
<עמי פדרמן: באיחוד האירופאי יש גם שמים פתוחים.
<עמי פדרמן: השמים הפתוחים זה דבר נפלא שהממשלה עשתה, אבל היישום מתחיל בעוד שנה, על פני חמש שנים.
<עמי פדרמן: אז כשנהיה כמו האיחוד האירופאי בכל הדברים, ובשמים פתוחים ושנמלא את הפוטנציאל שלנו, אז נדבר.
<עמי פדרמן: בינתיים תפקידנו הוא תעשיה שיכולה ליצור צמיחה, מקומות עבודה והפוטנציאל של מספר החדרים הקיים היום ואלו שבבניה יכול להביא עוד מיליון תיירים, שהמשמעות היא 7 מיליארד שקל לתמ"ג, 3 מיליארד שקל מיסים, פי 6 ממה שמתכוונים לקבל כתוצאה מהטלת המע"מ ו- 40,000 משרות.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להיכנס לשאלות המחלוקת.
אבישי ברוורמן: הוצגה כאן עמדה שאני מסכם אותה, יש ענף של ייצוא, עתיר בתעסוקה, ביטול הפטור יהיה פגיעה בשירותי הייצוא, לכן תהיה לו גם השפעה תעסוקתית, גם השפעה על מטבע חוץ.
אבישי ברוורמן: ד"ר שהרבני עשה עבודה בבנק ישראל, בעבודה הוא אמר, כשבונים עקומת ביקוש שמים את המחיר, את הכמות ומגדירים את המשתנים הקבועים על העקומה, שאם אחד מהם משתנה העקומה זזה.
אבישי ברוורמן: ד"ר שהרבני טוען, שהנושא הביטחוני הישראלי הוא נושא דומיננטי, מכיוון שכך, ברגע שלוקחים אותו בחשבון, גמישות הביקוש שתלויה רק במחיר, היא מאד קשיחה.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, לדבריו, אם משנים את המחירים, סך הכול אין שינוי גדול בכמות התיירים.
אבישי ברוורמן: עוד הוא אמר, והוא יפרט, שהוא חולק על האינפורמציה שנתן מר פדרמן, שרוב התיירים בישראל הם בעלי הכנסה גבוהה ולכן השיקולים של המחירים יותר נמוכים.
אבישי ברוורמן: להבדיל ממר פדרמן, שציין, שבמיוחד אלה שאינם יהודים, הם אנשים בעלי הכנסה נמוכה וגמישות הביקוש שלם גבוהה.
אבישי ברוורמן: השאלה הראשונה אליך, האם נכון שהטענה שלך, שסך הכול הם ירוויחו בנושא.
אבישי ברוורמן: אם הביקוש קשיח, מחירים יעלו, מר פדרמן וחבריו רק ירוויחו.
אבישי ברוורמן: אני הצגתי את הדברים ממעוף ציפור, אנא מקד את השאלה וענה לדבריו של מר פדרמן וד"ר לנדאו.
<עמי פדרמן: מותר לי לפני כן להתנצל אם פגעתי במישהו.
אבישי ברוורמן: התנצלותך מתקבלת.
<רן שהרבני: ראשית, זו עבודה שלי עם ד"ר מנשה, שיושב לצדי.
<רן שהרבני: על סמך העבודה שלנו בנינו תרחיש של ביטול הפטור ממע"מ, עשינו זאת עכשיו בהנחה שמבטלים בסוף 2012.
<רן שהרבני: ביטול הפטור ממע"מ לתיירות הוא למעשה הטלת מס וככזה בוודאי זה כרוך בפגיעה בתיירות.
<רן שהרבני: אני רוצה להדגיש , שהמנדט שלי הוא להציג את הדעה המקצועית של בנק ישראל, כלומר לכמת את ההשלכות של בטול הפטור מחד על הגידול בהכנסות ממיסים ומאידך ל הירידה במספר התיירים הנכנסים והתייקרות עלות החבילה.
<רן שהרבני: אין קביעה האם במסגרת סך הצרכים הפיסקאליים, האם צריך לבטל דווקא את פטור הזה, זו החלטה של הממשלה והכנסת בהתאם לסדר עדיפויות.
<רן שהרבני: התוצאות מהסימולציה שערכנו הם, ביטול הפטור יביא בממוצע לעליה של 2.3% במחיר החבילה הכוללת לתייר, שזו עליה של 200 שקל וזה בניגוד למה ששמעתי כאן.
<רן שהרבני: זה מתוך מחיר ממוצע של חבילה, של 8,500 שקל, שזה מחיר החבילה כולל טיסה.
<רן שהרבני: כפועל יוצא מכך מצאנו שמספר התיירים ירד ב- 1.4% ולפי נתוני 2012, מספר בתיירים ירד ב- 40,000.
<רן שהרבני: הירידה הנגזרת בתוצר תהיה 180 מיליון שקל ומנגד, העלייה בהכנסות המדינה כתוצאה מביטול הפטור תגיע בסביבות 730 מיליון שקל.
<רן שהרבני: אני אפרט את הנחות בבסיס ההערכה שלנו, ההנחה הראשונה היא שבתי המלון יספגו חצי מעלית המחיר עקב ביטול הפטור ממע"מ.
<רן שהרבני: זו ההנחה שמתרוצצת פחות או יותר גם במשרד התיירות.
<רן שהרבני: גם אם אקח את ההנחה המחמירה יותר והלא סבירה, שתיירים יספגו את כל עליית תעריף הלינה עקב ביטול הפטור, אז זה יביא לירידה של 80,000 תיירים ולפגיעה של 330 מיליון שקל בתוצאות.
<רן שהרבני: בנושא הגמישויות, גמישות זו השפעה של עליית תעריף הלינה על הירידה במספר תיירים.
<רן שהרבני: הגמישות שמצאנו בעבודה שלי עם ד"ר מנשה היא -0.6.
<רן שהרבני: זאת אומרת שעליה של 1% במחיר החבילה תביא לירידה של 0.6% בכניסות התיירים.
<רן שהרבני: יש הטוענים שהגמישות צריכה להיות גבוהה יותר ואכן, בהשוואה בין-לאומית מוצאים בדרך כלל גמישויות גבוהות יותר, אבל זה כן משהו שנמצא בתחום של הגמישויות המקובלות.
<רן שהרבני: אפשר לראות שהתיירים יותר רגישים למחיר חבילה, במיוחד במצב של רגיעה ביטחונית, זו טענה נכונה וגם אנחנו מצאנו אותה בעבודה הזו.
<רן שהרבני: אז ראשית, המחקר שלנו כן לוקח בחשבון את הטענה הזו ומעבר לכך, נניח שהמצב הביטחוני ישתפר, אם כך, הביקוש לשירותי תיירות יגדלו ועקב המחסור בחדרים בבתי מלון, מחסור מ- 2008 תתקבל בכל מקרה עליה בתעריף הלינה.
<רן שהרבני: הדבר מחדד את הצורך להגדיל את היצע חדרי המלון ויש על כך התייחסות בדוח בנק ישראל בשנת 2010.
<רן שהרבני: חשוב לי לציין, שבעבודה הנוספת שלי, שהיא בתהליך, שעדיין לא פורסמה, מצאתי אף גמישות נמוכה יותר.
עוזי לנדאו: הגמישות שציינת, -0.6, היא במצב ביטחוני מעורער או ברגיעה?
<רן שהרבני: במצב הביטחוני הממוצע שהיה בין שנת 97 ל- 2009.
עוזי לנדאו: קשה לדבר על מצב ביטחוני ממוצע, כי כשישי לך "עמוד ענן" אז יש לך נפילה.
<רן שהרבני: הגמישות נמצאה על השנים 1997-2009.
<רן שהרבני: גם בבדיקה שעשינו בצד, ראינו שהגמישות לא משתנה בהרבה אם המצב הביטחוני יהיה הרבה יותר טוב.
אבישי ברוורמן: מה בגרמניה?
אבישי ברוורמן: אמרת שיש לך אינפורמציה על גמישות ביקוש בשירותי תיירות במדינות אחרות.
<יגאל מנשה: יש מ- 0.7 עד 1.1.
<יגאל מנשה: צריך לזכור שגמישות, שגדולה מ-1, מעידה על מצב לא תחרותי.
אבישי ברוורמן: שמת לנו עמוד ראשון, אני פונה עכשיו לדוד בועז, כלכלן שמבוגר ממך, היה ממונה על התקציבים באוצר בעבר.
אבישי ברוורמן: זכית לעבוד גם עם בייגה שוחט?
אבישי ברוורמן: עם מודעי?
<דוד בועז: זכיתי לעבוד עם 4 שרי אוצר בתקופה של 4 שנים.
אבישי ברוורמן: אנא התייחס לנקודות של ד"ר שהרבני ותגיד איפה אתה מסכים איפה לא ומה המשמעות.
<דוד בועז: תודה רבה.
<דוד בועז: אני רוצה להציג את עצמי ואת הקשר שלי לדיון הוועדה.
<דוד בועז: אני בעל משרד לייעוץ כלכלי, באוקטובר אשתקד מסרתי עבודה בהזמנת התאחדות בתי המלון, על השפעת ביטול אפשרי של הפטור ממע"מ על תיירות.
<דוד בועז: אני מופיע כאן לא בשם אף אחד, אני לא שליח של איש, אלא רק של האינטגריטי המקצועי שלי ואני רוצה להתייחס לדברים מנקודת מבט של כלכלן מקרו, שיש לו ניסיון מסוים בסוגיות שכאלה.
<דוד בועז: אני רוצה לגעת בתשע נקודות ואעשה זאת בקצרה.
<דוד בועז: נקודה ראשונה – האם יש בכלל הצדקה למתן הטבות לייצוא.
<דוד בועז: שאלה זו עולה על ידי כלכלנים מסוימים, בחלקם יודעים ורציניים מאד, שאומרים, למה בכלל לתת הטבות לייצוא.
<דוד בועז: הרי מי שמייצר לשוק המקומי, אם הוא לא היה מייצר לשוק מקומי, צריך היה לייבא את המוצרים שהוא לא היה מייצר, לכן יצור לשוק המקומי מונע ייבוא ולכן מונע יבוא חשוב כמו ייצוא ואין מה לתת העדפות לייצוא.
<דוד בועז: בקיצור, מנגנון המחירים צריך לווסת את הקצאת משאבים במשק.
<דוד בועז: דעתי בעניין הזה, שזה בהנחות מסוימות, תיאורטיות מאד, יכול להיות נכון.
<דוד בועז: אנחנו צריכים להיות כלכלנים פרקטיים.
<דוד בועז: אין תחרות משוכללת ואין הנחות מהסוג הזה.
<דוד בועז: הייתי סטודנט בירושלים, למדתי מבוא לתורת ההיגיון ואמר לי פרופסור פוזננסקי משפט שאני נושא כל הזמן: מה שווה הניתוח המבריק שלך, אם הנחות היסוד שלך מעורערות אחת אחת.
אבישי ברוורמן: זו גם הערה על מדע הכלכלה.
אבישי ברוורמן: צריך לתת הרצאה לחברי הכנסת, איזה הנחות עושים הכלכלנים ומה באמת האמת ומציאות.
<דוד בועז: אני אשלים את הנקודה ואומר דברים שכולם יודעים, ארצות הברית, מעוז הקפיטליזם, נוהגת להעדיף תוצרת מקומית, על פי חוק, משנת 1933.
<דוד בועז: האיחוד האירופי, סין כמובן, יש הרבה דוגמאות, כולם פועלים להטבות לגבי תוצרת שלהם בכלל והייצוא בפרט.
<דוד בועז: אני אומר את זה במיוחד לכבוד השר שיושב בממשלה, מדינת ישראל לא צריכה להיות מעבדה ניסויית לכל מיני רעיונות שאינם קיימים באף מקום בעולם.
<דוד בועז: דבר שני שאני רוצה לשאול, האם יש הצדקה לאפליה בין ענפי או מוצרי ייצוא שונים.
<דוד בועז: כלומר, הם מכירת תפוזים לאנגליה שווה יותר או פחות ממכירת הי-טק לאוסטרליה?
<דוד בועז: האם פשר לעשות אפליה במתן הטבות לייצוא בין מוצרים, בין ענפים או בין טריטוריות?
<דוד בועז: למשל, חשוב יותר למכור בבלגיה מאשר בזימבבואה?
<דוד בועז: התשובה היא כמובן לא, ברגע שאתה מקבל את ההכנסה, עברת את מבחן הבגרות של המוצר שלך, קבלת את המחיר ואם הוחלט בחקיקה ראשית שייצוא מקבל העדפות, אז הוא צריך לקבל באשר הוא.
<דוד בועז: איזה היגיון והצדקה יש לבטל פטור שניתן לענפי ייצוא לענפים מסוימים, רק בגלל שמתבצעים על טריטוריה מסוימת.
<דוד בועז: הטריטוריה כמובן היא מקומית וזה לא רק תיירות, יש ייצוא של שירותים רפואיים, ייצוא של שירותי תכנון ויש עוד ייצוא של שירותים אחרים, ם לכל דבר ועניין ייצוא ואי אפשר לעשות אפליה בין מוצרים וענפי ייצוא.
<דוד בועז: נסתכל על מספרים, באוצר טוענים שהאומדן של הגידול בהכנסות המדינה בגין הביטול של הפטור ממע"מ הוא לא 730 מיליון, כפי שנאמר על ידי נציג בנק ישראל, אלא 500 מיליון.
אבישי ברוורמן: זה העדכון היום?
<דוד בועז: כן, זה מופיע היום.
אבישי ברוורמן: המדינה הפסידה הבוקר 230 מיליון ₪.
אבישי ברוורמן: לא 730 התקבולים מביטול הפטור אלא 500 מיליון.
<דוד בועז: לפי המחקר שעשיתי, בהנחות מאד מאד שמרניות ונדבות, הסכום הזה יהיה לכל היותר 280 מיליוני שקלים.
אבישי ברוורמן: ד"ר שהרבני, כמה אתה אמרת?
<רן שהרבני: 730 מיליון הביקוש.
אבישי ברוורמן: דוד, קראת את העבודה שלו?
<דוד בועז: קראתי מחקר של ד"ר שהרבני וד"ר מנשה שפורסם ב- 2011 והתייחס לתקופה של עשור שמסתיים ב- 2009.
<דוד בועז: בעבודה שלי יש התייחסות מפורטת, גם למתודולוגיה, גם למצאים, גם לשיטת המחקר ויש לי הרבה הסגות על המחקר הזה.
אבישי ברוורמן: בצורה פשוטה, עם מה אתה לא מסכים עם ד"ר שהרבני ומדוע אתה מצאת שגמישות הביקוש היא 1.3 ואתה גם חולק על תקבולים שהמדינה תקבל.
<דוד בועז: יש לנו מהלך שבעיקרו פיסקאלי אבל הוא לא כלכלי.
<דוד בועז: מה זה פיסקאלי?
<דוד בועז: אני בודק את התזרים.
<דוד בועז: אבל הרבה פעמים, גם במפעלים וגם במיקרו כלכלה אתה לא בודק החלטות ולא מיישם רפורמות על פי תזרים המזומנים אלא על פי השיקול הכלכלי.
<דוד בועז: ההבדל בין השניים, שהראשון נעשה לטווח קצר והשני נעשה לטווח בינוני לפחות, אם לא ארוך, והוא לוקח בחשבון את כל ההיבטים וגם השלכות ישירות ועקיפות והתזרים, לא.
<דוד בועז: לכן, לגבי החישוב עצמו, אנחנו חושבים שגמישות הביקוש לתיירות היא לא קשיחה.
<דוד בועז: יש בהחלט ביקושים קשיחים לתיירות בתחום של תיירות צליינית דתית, תיירות משפחות, תיירות מוסדית, אבל המשקל שלהם קטן מאד.
<דוד בועז: החלק הגדול של התיירות זו תיירות פנאי, שגמישות הביקוש לה גדולה מאד.
אבישי ברוורמן: אז אתה מסכים עם ההערכה, שהתיירות הזו, שגמישות הביקוש שלה היא גבוה, היא למעלה משליש מהתיירים?
<דוד בועז: לא אמרתי את זה.
<דוד בועז: אמרתי שהמשקל של הלקוחות השבויים, ויש כאלה, כל שנה או שנתיים מתקיימת מועצת חבר הנאמנים של הסוכנות, באים אנשים ומשפחות, משקלם נמוך מאד, זו לא התיירות.
<דוד בועז: החלק הגדול זו תיירות הפנאי.
<דוד בועז: אלה אנשים שמקבלים החלטות כמו שאנחנו מחליטים אם לנסוע לכרתים או ליוון.
אבישי ברוורמן: איזה חלק זו תיירות הפנאי הזו שאצלם המחיר, יש גמישות.
<דוד בועז: חלק גדול מאד.
אבישי ברוורמן: מה זה גדול?
אבישי ברוורמן: כמה?
אבישי ברוורמן: 50%?
<דוד בועז: אני אבדוק ואומר לך, בוודאי שלא למעלה מזה.
<דוד בועז: לכן התוצאה הכללית של נקיטת מספר של 0.8, לא עושה שכל, היא בלתי סבירה.
אבישי ברוורמן: לממשלה חסר כסף, לגבי פתרון בעיית הגירעון, אתה אומר, בשביל לקבל 230 מיליון שקל, שזה שונה מה-500 מיליון, מה אתה מפסיד?
<דוד בועז: אני מודה על ההכוונה, אני אומר שאנחנו צריכים לבדוק את המהלך מבחינה כלכלית ולראות מה ההצדקה הכוללת שלו.
<דוד בועז: אני טוען שמהלך כזה יביא לאובדן תוצר כולל במדינה של 1.7 מיליארד.
אבישי ברוורמן: אני חוזר על כל מספר ומספר.
אבישי ברוורמן: דוד בועז, אחד האנשים הרציניים, אומר שבעבור 280 מיליון שקלים, שהאוצר ימלא את קופתו הריקה, מדינת ישראל תפסיד בתוצר 1.7 מיליארד על פני תקופה של שנה אחת.
<דוד בועז: לשנה, כל שנה, מידי שנה.
אבישי ברוורמן: רבותי, זה מספר חזק מאד.
<קריאה: יש מספר יותר חזק, 7,000 אנשים יאבדו את מקום עבודתם.
אבישי ברוורמן: אני חוזר שוב, 280 מיליון לקופת האוצר, 1.7 מיליארד הפסד תוצר ו- 7,000 עובדים מפוטרים.
<דוד בועז: 7,600 מפוטרים על פי המודל הכלכלי שלי.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני עוצר את הדיון כאן וממשיך הלאה.
גילה גמליאל: קראתי את דף העמדה של התאחדות המלונות.
גילה גמליאל: כיושבת ראש השדולה לכינון יחסים עם נוצרים בהחלט בעד פן התיירות ואוכלוסיית הנוצרים שמגיעה.
גילה גמליאל: מאז שהקמנו את השדולה בשנת 2003 רואים את העלייה והיעד של 5 מיליון תיירים הוא בהחלט יעד ריאלי עם עבודה נכונה.
גילה גמליאל: קראתי את הנתונים, הייתי אומרת שלא תגרה את הסקרנים לבחון את הנתונים הלכה למעשה.
גילה גמליאל: זה נשמע קצת מופרך.
גילה גמליאל: האם אתה יכול לתרגם איך הגעת למספרים האלה, על מנת להתייחס להם ברצינות ואולי לייצג עמדתך נאמנה, אם אכן הם נכונים.
גילה גמליאל: איך הגעת למצב שאתה חושב שירידה בתמ"ג תהיה של 1.7 מיליארד?
אבישי ברוורמן: מה שחברת הכנסת גמליאל אומרת, ברגע שאתה אומר דברים כאלה נכוחים, ויש לך משקל לא רגיל במדינת ישראל, תסביר לנו.
אבישי ברוורמן: המספר הזה מזעזע את אמות הסיפים ואני חושב שיביא את שר האוצר לשקול האם לחזור בו בעמדתו.
אבישי ברוורמן: תסביר בלשון בני אדם את מה שחברת הכנסת גמליאל שואלת, מדוע זה 1.7 מיליארד?
עוזי לנדאו: אני יכול לנסות לומר משהו, אם הביקוש ירד ב-9%, תכפילי ב- 1,500 דולר, כמה שהוציא תייר ממוצע בשנה החולפת על השירות שקיבל, את תגיעי למספרים של מיליארדים.
עוזי לנדאו: בחישוב קודם שלנו זה יצא 1.5 מיליארד, פה אנחנו שומעים כבר 1.7 מיליארד.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מהכלכלן שיסביר איך עשה את המכפלות, שד"ר לנדאו דיבר עליהם, כדי לשכנע את חברת הכנסת גמליאל, שיש לה משקל גבוה בממשלת ישראל ואם היא תשתכנע, היא תהפוך, יחד עם חבר הכנסת חמד עמר, את הסיפים במשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר.
גילה גמליאל: אני גם מרכזת את הקואליציה בוועדת הכספים.
גילה גמליאל: אז אני מקווה שההסבר יהיה מספיק משכנע.
<דוד בועז: אני אציג בצורה תמציתית עד כמה שאפשר את המודל הכלכלי שפרטתי בעבודת המחקר שהגשתי להתאחדות בתי המלון.
<דוד בועז: לענף התיירות יש מכפיל.
<דוד בועז: מכפיל זה ההשפעות הנוספות שיש לפעילותו של הענף מצד אחד, או להצטמקות שלו או לאובדן תפוקה מצד שני.
<דוד בועז: כלומר, אובדן תפוקה של הענף הזה משפיע כמו אבן במים שיוצרת גלים, גם באופן שלילי על ענפים אחרים.
<דוד בועז: לקחנו את האומדן שלנו, שנובע גם מגמישות הביקוש, כפי שאנחנו מאמינים שהיא קיימת על סל התיירות, על ההוצאה.
<דוד בועז: הערכנו את אובדן התיירים שיהיה כתוצאה מייקור החבילה.
<דוד בועז: צריך לזכור שמדובר במוצר נורמאלי, עם עקומת ביקוש יורדת משמאל לימין.
<דוד בועז: במילים פשוטות, ברגע שמעלים מחיר הכמות יורדת, במיוחד הכמות יורדת לגבי אותם אנשים שמקבלים החלטות באופן חופשי ומחליטים לאן עושים את היעד התיירותי הבא שלהם.
<דוד בועז: אני לוקח את אובדן התיירים הזה ואני רואה מה הוא משפיע על ענפים אחרים שחיים מענפי התיירות באופן ישיר, ישיר למחצה, מספקי מזון, ספקי ניקיון, שירותי תפעול, מארגני תיירות וכן הלאה, גם להם יש השפעת מכפיל מתגלגלת משלהם.
<דוד בועז: ברגע שבתי המלון יצטרכו לספוג את תוספת העלות שלהם, אני אומר או כן, או לא, לא תמיד אפשר לספוג, יפה שאומרים למישהו תספוג, אם יש לו יכולת לספוג הוא יספוג, אם לא הוא פשוט מאד יסגור את שעריו, יצמצם את מספר החדרים, יפטר עובדים.
<דוד בועז: הפיטורים האלה יגררו הקטנת פעילות וכן הלאה.
<דוד בועז: במודל שעשינו יצא שאובדן התיירים על פי גמישות הביקוש שאנחנו מעריכים אותה, תביא לאובדן תפוקה של ענף התיירות, שוק שכשלעצמו יביא לאובדן תפוקה של ענפים קשורים ובסך הכול זה יגיע למספר של 1.7 מיליארד.
אבישי ברוורמן: אני פתוח לחלוטין למה שנאמר כאן, אין לי דעה.
אבישי ברוורמן: אתם, האוצר, נמצאים פה היום ומחר תהיו בתפקידים של דוד בועז.
אבישי ברוורמן: דוד בועז לא לך, כמו אנשים אחרים באוצר, להיות מנכ"ל של קואופריישן, שמקבל מיליארדים.
אבישי ברוורמן: דוד בועז הוא מהדור של הרבה אנשים, שהיושרה שלהם היא בלתי רגילה.
אבישי ברוורמן: יש אנשים שהפכו להיות מיליונרים גדולים כבר שהיו בתוך האוצר, וזה לא דוד בועז.
אבישי ברוורמן: לכן, כשהוא יושב פה בוועדה, אחרי שעשה עבודה יסודית ויודע שכל המוניטין הכלכלי שלו עומד על זה, ואומר קבל עם ועולם שהפטור ממס ערך ממוסף, שאמרתם בבוקר שזה 580 מיליונים, והוא טוען שזה רק 280 מיליון שקלים, הקוסט-בנפיט שלו, מבחינת העלות למשל הוא 1.7 מיליארד שקלים והפיטורים הם של 7,600 עובדים.
אבישי ברוורמן: אם הייתי אני שר האוצר, הייתי לוקח את זה מיד בחשבון, בודק את זה ומגיב.
אבישי ברוורמן: מה תשובתכם?
<עפר מרגלית: דבר ראשון, אנחנו מכבדים ומעריכים את דוד בועז ואת העבודה שהוא עשה, אף אחד לא מזלזל בזה.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר, אני יודע שאתם פקידים ומעוניינים להגן על משרד האוצר, אבל מספרים כאלה, שאומר אדם כדוד בועז, הייתי מביא את זה ישר לגל הרשקוביץ וליעל אנדורן, והייתי מציע לכם לשקול מחדש את ההחלטה.
<עפר מרגלית: ההמלצה שגיבשנו, שהממשלה עוד צריכה להחליט עליה והכנסת, זה לא משהו שאנחנו מחליטים, מתבססת על פי הבנתנו על מחקר של גוף המחקר הכי מרכזי במדינה, שזה בנק ישראל.
<עפר מרגלית: אנחנו חושבים, שבמידה ויש טענות, שישבו, יבינו, אם יתגלו טעויות, כמובן ששוקלים, אף אחד לא הולך בצורה אוטומטית ליעד גדול.
<עפר מרגלית: ההבנה כרגע, לפי כל הנתונים שבידינו, שהמהלך הזה הוא כדאי.
<עפר מרגלית: שהפגיעה בתיירות, אכן תהיה פגיעה, היא פגיה יחסית מועטה לעומת התועלות וההכנסות שיהיו למשק כתוצאה ממלך.
<עפר מרגלית: ההשפעה של המהלך הזה, לפי איך שאנחנו רואים אותה כרגע היא השפעה זמנית, שהתועלות שלה עולות על החסרונות.
גילה גמליאל: אתם מסכימים לנתונים שהועלו כאן?
<עפר מרגלית: אנחנו מתבססים על חוות דעת שהוצגה על ידי בנק ישראל.
אבישי ברוורמן: מר מרגלית אומר שהנתונים היחידים שעמדו בפניו כשהם קבלו את ההחלטה, היו הנתונים של ד"ר שהרבני וד"ר מנשה, בשבילם זה היה אורים ותומים ולאור זה הם קבלו את ההחלטה.
אבישי ברוורמן: הוא אומר בצורה ברורה שיש לו כבוד גדול לדוד בועז, שכדאי שבמשרד האוצר יבדקו את העבודה של דוד בועז ואם יתחילו להבין שיתכן ויש צדק בדבריו, כדאי לשקול את ההחלטה.
<קריאה: החומר הזה נמצא במשרד האוצר יותר מחודש וחצי.
גילה גמליאל: ממה שאני מבינה, אתם מודעים לכך שזה יפגע בתיירות, הוויכוח הוא על המספרים.
גילה גמליאל: לא בחנתם את העבודה של מר בועז.
<עפר מרגלית: אנחנו מכירים את העבודה.
<עפר מרגלית: אמרתי בצורה ברורה, שהעבודה שקבלנו ועליה אנחנו מסתמכים היא זו של בנק ישראל.
גילה גמליאל: אז מן הראוי שתבחנו גם את זו.
אבישי ברוורמן: הדיון פה מאד חשוב.
<עפר מרגלית: נקודה נוספת, לגבי ההשוואה הבין-לאומית, בכל העולם, הכלי הזה של הורדת המע"מ לשירותי התיירות בצורה נקודתית, הוא אחד מהכלים שמשמים לתמיכה בענף התיירות.
<עפר מרגלית: לדוגמה, בישראל ישנם מענקים להקמת בתי מלון, זה דבר שאנחנו לא רואים בעולם.
<עפר מרגלית: כל מדינה בוחרת איפה המקום ששם מתערבים בענף התיירות, שמים יותר בשיווק, פחות בשיווק ויותר במלונות, יותר בפטור ממע"מ.
<עפר מרגלית: צריך להבין שהיקף הביטול הזה מוערך בכ-700 מיליון שקלים.
אבישי ברוורמן: ירדתם הבוקר ל-500 מיליון.
<עפר מרגלית: נטו.
<עפר מרגלית: סך התקציב שהמדינה משקיעה, כל משרד התיירות, הוא תקציב בערך בהיקף הזה.
<עפר מרגלית: יש כרגע גירעון במשק ויש קיצוצים, צריך להוריד, אז מה אנחנו רוצים?
<עפר מרגלית: להוריד את השיווק?
<עפר מרגלית: להוריד את המענקים?
<עפר מרגלית: או להוריד את הפטור?
<עפר מרגלית: לגבי הפטור הזה, אנחנו מבינים בשלב הזה, כשיש גירעון ויש מצוקה קשה בתקציב המדינה, אנחנו מבינים שהתועלות שלו עולות על הבעיות, שאכן יעלו ואנחנו לא מתעלמים מהם.
<עפר מרגלית: לכן אנחנו נמליץ לממשלה לקבל אותו.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך.
אבישי ברוורמן: טוביה אשכנזי, נציג העובדים ויו"ר הוועד של מלון הילטון.