GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: בהתחשב בסיכון לאובדן אחריות, תוסיף את זה כי זה מטריד אותם.
אורן תמיר: לא.
אדי בית הזבדי: כי אם אתה תגיד אובדן אחריות בעוד שמונה שנים, על כל דבר הוא יגיד לך אני מאבד אחריות.
דוד רודיק: מה זה, אחריות לבזבז בחשמל?
אורן תמיר: אני מעדיף שיהיה סעיף סל רחב דווקא ולא לתת - - -
רז הילמן: יהיה לאותו עסק קטן הרבה יותר קל למצוא מומחה שיראה שזה בסדר מאשר לפנות אליכם.
רז הילמן: זה החשש שאנחנו מעלים.
אדי בית הזבדי: תן קרדיט לאנשים במדינה הזאת.
אדי בית הזבדי: לא כולם גנבים, רמאים ושקרנים.
אורן תמיר: אז הממונה לא יסמוך ידיו על המלצת המומחה הזה.
רז הילמן: אין לו דרך לסתור.
רז הילמן: אין לו כלים לסתור אותו.
אורן תמיר: אני חי מפי המומחים שלי, שהם מומחים רציניים, המומחים הממשלתיים שמסבירים על תהליכי העבודה.
אורן תמיר: עם כל הכבוד, אלו הגורמים שאני חי מפיהם.
אורן תמיר: ודעתם אחרת.
אורן תמיר: כמו שהוועדה הסבירה, אין לכם כלים אחרים - - -
אבי אליהו כהן: צריך להגדיר בצורה מאוד ברורה את פרוטוקול הבדיקה, המכשירים שיאושרו, אחת לכמה זמן הם יכוילו, על-ידי מי.
אבי אליהו כהן: יש מלא פרמטרים.
אדי בית הזבדי: יש תקן לבדיקה.
אדי בית הזבדי: כל שני וחמישי ממציאים מכשירים חדשים.
אדי בית הזבדי: אנחנו לא נכניס לתקנות את הדברים האלה.
אדי בית הזבדי: אנחנו מבקשים בדיקה שלCOP - - -
דוד רודיק: 5813.
כרמל שאמה-הכהן: מה משך האחריות הממוצע של צ'ילר?
יזהר רבינוביץ: בדרך כלל זה ניתן או לשנה או ל-18 חודשים מהאספקה.
יזהר רבינוביץ: השוק עובר עכשיו לשנתיים.
אדי בית הזבדי: אין בעיה.
אדי בית הזבדי: הוא אמר שהוא נותן שמונה שנים.
יזהר רבינוביץ: מה אתה קופץ?
יזהר רבינוביץ: תן לי לגמור משפט.
לאה ורון: רגע, הוא נשאל שאלה, תאפשרו לו להשיב.
יזהר רבינוביץ: השוק כרגע נוטה לשנתיים בצורה סטנדרטית בכל הפרויקטים.
יזהר רבינוביץ: ישנם הרבה מוצרים שהיצרן מוכר חמש שנים אחריות.
יזהר רבינוביץ: יש דרישות גם לשמונה שנים אחריות.
אבי אליהו כהן: יש גם לעשר שנים.
יזהר רבינוביץ: יש גם עשר שנים.
אורן תמיר: אדוני, יש אינטרסים שצריך לאזן - - -
לאה ורון: רגע, תאפשר לו לסיים לדבר, ואז תבקש רשות.
לאה ורון: חזקה על היושב-ראש שהוא ייתן לך.
יזהר רבינוביץ: יש היום הרבה אספקטים אחרים שצריכים לקחת אותם בחשבון, כי היום יש בשוק תנועה של מכירת אנרגיה במקום מכירת צ'ילרים.
יזהר רבינוביץ: למעשה, מספקים צ'ילרים חדשים יעילים אנרגטית, ונותנים אחריות אוטומטית כי כל העסקה מבוצעת במהלך עשר שנים.
יזהר רבינוביץ: כלומר, הלקוח לא משלם עבור פירוק הישן והרכבת החדש.
יזהר רבינוביץ: הוא מפסיק לשלם את חשבונות החשמל והגז, ולמעשה הוא משלם רק פר צריכה.
יזהר רבינוביץ: זה מצב של אחריות גם של עשר שנים.
אדי בית הזבדי: הלקוח עצמו - - -
יזהר רבינוביץ: מה שרציתי להגיד, יש לכם - - - אני לא מעיר על כל מיני דברים, אבל יש לכם שוק של צ'ילרים משומשים.
יזהר רבינוביץ: צ'ילר בן עשר שנים - - -
שבתי אלבוחר: אני חושב שזה סביר לחלוטין – כי זה במסגרת האחריות על המוצר – שהמוצר צריך לעמוד בדרישות יעילות אנרגטית מינימלית שאנחנו קובעים בתקנות.
שבתי אלבוחר: זה צריך להיות חלק אינטגרלי של האחריות של החברה.
שבתי אלבוחר: וכשאנחנו נבוא ונבדוק את זה, ונגיד לכם שהוא לא עומד, אז אתם תצטרכו ללכת ליצרן ולומר צריכים לבצע תיקונים ושינויים בהתאם להנחיות של הממונה, בדיוק לפי התקנות.
רוני שריד: נוצר כאילו הרושם שיש פה איזושהי - - - נגטיבית או התנגדות.
רוני שריד: אנחנו לא מתנגדים.
אדי בית הזבדי: אתם מתנגדים.
אדי בית הזבדי: המכשול שאתה מעמיד - - -
רוני שריד: שנייה, תן לי לדבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא מתנגדים.
רוני שריד: אנחנו לא מתנגדים כי אנחנו רוצים למכור יותר צ'ילרים.
רוני שריד: עכשיו אני אסביר עוד פעם.
רוני שריד: תתחילו, ואחרי זה תתחילו לראות איפה הבעיות ותפתרו אותן.
רוני שריד: אין שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות, לעניין.
רז הילמן: אם כבר מדברים על העניין הזה, אז יכול להיות שמה שנכון יותר הוא באמת לעשות את זה – אם עושים את זה כאיזשהו פיילוט, כמו - - -
אדי בית הזבדי: אנחנו לא עושים פיילוט.
רז הילמן: לא, אז אני אומר, קבעתם רף של 100 טון קירור.
רז הילמן: יכול להיות שצריך לקבוע את הרף הרבה יותר גבוה.
רז הילמן: להתחיל עם רף של 500 טון, אני לא יודע.
רז הילמן: משהו שיאפשר לכם לראות האם זה עובד טוב, האם זה משיג תוצאות טובות.
רז הילמן: האם מבחינת עלות-תועלת זה נכון.
רז הילמן: וזה גם הרבה יותר מעשי, כי זה לא מעשי לבדוק 30,000 צ'ילרים בתוך שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מדבר על יישום הדרגתי של התקנות.
אדי בית הזבדי: אין לי בעיה עם יישום הדרגתי.
אדי בית הזבדי: רק יש לי בעיה אחת עם העניין הזה.
אדי בית הזבדי: רוב הצ'ילרים הם לא צ'ילרים של 500 או 1,000 טון קירור.
אדי בית הזבדי: רוב הצ'ילרים הם סביב 150-100 טון קירור.
אדי בית הזבדי: אם אני – כמו שהוא אומר – לא עושה אותם, אז יש לי בעיה.
אדי בית הזבדי: אני מוכן להתחיל בשנה הראשונה ליישום עם 250 ומעלה, ולרדת מ-250 ומטה מהשנה השנייה או מהשנה השלישית אפילו.
רז הילמן: זה צריך להיות יותר.
רז הילמן: אני אסביר רגע.
רז הילמן: אם אתה מתחיל - - -
אדי בית הזבדי: זה סחר סוסים פה.
רז הילמן: רגע.
רז הילמן: אדי, זה לא - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אין פה משמעות לשנה, כי הבדיקות הראשונות - - - 30 חודשים.
אדי בית הזבדי: לא, אני אומר שנה אחרי היישום.
כרמל שאמה-הכהן: אין עוד.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נעשה כך, קודם כל, התקופה המחזורית תהיה 36 חודשים, זה גם הרבה יותר נוח.
כרמל שאמה-הכהן: אחת לשלוש שנים.
אביגל כספי: לגבי הפריסה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לגבי סעיף 2.
כרמל שאמה-הכהן: בתקנה 2 במקום 30 – עכשיו אני אדבר על הפריסה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הבדיקות הראשונות צפויות להתחיל בעוד שלוש שנים מכניסת התקנות - - -
אדי בית הזבדי: לא, בעוד שנה.
אדי בית הזבדי: כי אין בדיקות.
אדי בית הזבדי: אנחנו לוקחים שנה - - -
כרמל שאמה-הכהן: למה שמישהו יבדוק בעוד שנה אם יש לו חובה רק בעוד שלוש שנים לתת לך - - -
דוד רודיק: כל שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: כל שלוש שנים.
אדי בית הזבדי: כל שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: למה שאני אבדוק מחר?
כרמל שאמה-הכהן: למה שאני אבדוק בעוד שנה?
דוד רודיק: צריך להתחיל - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל למה שאני אתחיל?
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה שאני אתחיל, למה שאני אתחיל?
כרמל שאמה-הכהן: אתה תשלח לי מכתב שאני צריך לתת לך בעוד שלוש שנים אישור לפי החוק.
אדי בית הזבדי: התוקף של התקנות האלו נכנס תוך שלושה חודשים.
אדי בית הזבדי: אז אני מבקש היערכות של שנה, ובעוד שנה האנשים יצטרכו להתחיל - - -
כרמל שאמה-הכהן: בעוד שנה הוא יהיה חייב לתת לך בדיקה?
אדי בית הזבדי: כן.
כרמל שאמה-הכהן: כולם?
דוד רודיק: מ-250 ומעלה.
רז הילמן: כמה בודקים מוסמכים יהיו בתוך שנה להערכתם?
דוד רודיק: יהיו מספיק.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מדבר על כך שבעוד שנה קבוצה מסוימת תהיה חייבת להציג לך דוחות.
אדי בית הזבדי: תוך שנה.
אדי בית הזבדי: אנחנו נסמיך - - -
כרמל שאמה-הכהן: אין תוך.
לאה ורון: תוך שנה זה לא יכול להיות כי תוך שנה זה גם מחר.
כרמל שאמה-הכהן: אין משמעות פה לתוך.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא יתנדב ויביא לך קודם.
אדי בית הזבדי: ברור, אבל אני אומר - - -
אורן תמיר: יש את פרסום התקנות, ואז יש את החובה הפוזיטיבית להגיש סקר או להגיש בדיקה.
אורן תמיר: הוא רוצה אותה תוך שנה מפרסום התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: שנה מפרסום.
כרמל שאמה-הכהן: זו הבדיקה הראשונה ואחרי זה כל שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: אז צ'ילרים מעל 250,000.
קריאה: 250 טון.
כרמל שאמה-הכהן: 1,000 קילו.
לאה ורון: את זה מתקנים בהגדרה אני מבינה, נכון?
כרמל שאמה-הכהן: זה תוך שנה מיום כניסת – יציגו את הבדיקה הראשונה או את הדוח הראשון.
רז הילמן: אחרי שנת ההיערכות?
כרמל שאמה-הכהן: תוך שנה מיום פרסום התקנות.
לאה ורון: זאת אומרת זה יוצא שנה ושלושה חודשים.
רז הילמן: עוד אין בודקים.
רז הילמן: תוך שנה כבר יגישו את כל הבדיקות האלה?
רז הילמן: יש היום בודקים?
אדי בית הזבדי: אני לא יכול להסמיך היום בודקים אם אין לי תקנה מאושרת.
רז הילמן: אז תן שנה היערכות, תסמיך בודקים ואז תוך שנה שיבדקו.
אדי בית הזבדי: יש לי שנה היערכות.
אדי בית הזבדי: בשנה הזאת אני מסמיך בודקים ויהיו לך.
כרמל שאמה-הכהן: רגע, יש לנו את התאריך בסוף של מתי התקנות נכנסות לתוקף.
כרמל שאמה-הכהן: זה שנה מיום שהן נכנסות לתוקף.
אביגל כספי: לא, מיום התחילה.
רז הילמן: דיברת גם על צ'ילרים חדשים שלא צריך את השנה.
אדי בית הזבדי: צי'לרים חדשים יגישו את הבדיקה הראשונה שלהם תוך 36 חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: רגיל.
כרמל שאמה-הכהן: יש להם רק את הסעיף – לגבי צ'ילרים קטנים יותר מ-250, מה נראה לך סביר?
כרמל שאמה-הכהן: מתי הפעם הראשונה?
אדי בית הזבדי: 2016.
רז הילמן: אפשר לעשות עוד מדרגה של 200 - - -
רז הילמן: אנחנו מגיעים למסות הגדולות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל נתנו פה טווח של זמן.
כרמל שאמה-הכהן: הצ'ילרים הקטנים מ-250 טון – 2016.
כרמל שאמה-הכהן: שלוש שנים מהתחילה.
כרמל שאמה-הכהן: הצ'ילרים הגדולים שנה מהתחילה.
כרמל שאמה-הכהן: הצ'ילרים הקטנים מכך שלוש שנים מיום התחילה.
שבתי אלבוחר: אז נכניס את זה בסעיף תחילה?
דוד רודיק: מפרסום התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: מיום תחילת התקנות, לא עד הכניסה לתוקף.
כרמל שאמה-הכהן: ואחרי זה, לגבי כולם, כל שלוש שנים, לא משנה איזה גודל.
רז הילמן: הקטנים מ-250 החל מה-1.1 2000 ו-?
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד היה לנו פתוח?
כרמל שאמה-הכהן: איזה נקודות עוד?
אביגל כספי: יש לי שאלה טכנית.
אביגל כספי: כתוב בדרישת יעילות אנרגטית מזערית יש פה רק את מדד ה-COP.
אביגל כספי: רציתי לשאול למה בתקנות האחרות היה גם מדד COP, גם מדד ESEER וגם מדד IPLV?
אביגל כספי: למה פה זה רק COP?
אדי בית הזבדי: בארץ מעודדים תפוקה וצריכה.
אדי בית הזבדי: מחלקים אחד בשני ומקבלים את ה-COP.
אדי בית הזבדי: כשזה בא מחוץ-לארץ, זה בא עם כל מיני ערכים.
אדי בית הזבדי: יש לנו איזושהי נוסחת מעבר, ולכן יש את זה שם.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף התחילה, סעיף 6 – פה אתם ביקשתם 90 ימים.
דוד רודיק: שנה, 12 חודשים מפרסום התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אם היו 20 ימים?
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, גמרנו.
רז הילמן: הם ביקשו שנה להיערכות, אם הבנתי נכון.
רז הילמן: תוקף בעוד שנה ואז בתוך שנה הבדיקות.
דוד רודיק: 250 טון קירור ב-12 חודשים מיום פרסום התקנות.
אדי בית הזבדי: דוד, לא על זה.
אדי בית הזבדי: הוא מדבר על מועד פרסום התקנות.
לאה ורון: זה יוצא שנה ועוד 120 ימים.
לאה ורון: לגבי צ'ילרים הגדולים.
אביגל כספי: שאלה אחת, לגבי המכשירים שאין אפשרות בפועל לבדוק אותם.
אדי בית הזבדי: דיברנו על זה, זה במסגרת המקרים החריגים.
אביגל כספי: אבל אז המקרים החריגים בסעיף שכתוב "קיימות נסיבות מיוחדות", אלו מקרים שבהם לא בוצעה בדיקה חוזרת - - -
אדי בית הזבדי: אפשר להוסיף לשימושים מיוחדים.
אביגל כספי: לא, פה יש חובה לערוך בדיקה חוזרת, ואז הסעיף שמחריג אומר לא בוצעה בדיקה חוזרת, או שממצאי הבדיקה החוזרת מצביעים שעדיין אין עמידה ביעילות, אז על אף האמור אפשר להתיר את ההפעלה, נכון?
אביגל כספי: אבל לא מדובר על מצב שמלכתחילה זה לא נבדק.
אורן תמיר: יכול להיות שזה נכנס משום לא נמצאה זה גם במצב שבו לא הוגשה בדיקה.
אורן תמיר: לא הוגשה בכלל, לא נעשתה שם בדיקה.
אורן תמיר: זה יכול להיכנס לתוך החלופה השנייה.
אורן תמיר: לא נמצא בבדיקה שיחידת הקירור יעילה.
אורן תמיר: אבל מכל מקום, אני רוצה להבין, יש מכשירים שהם לא ניתנים לבדיקה בשום מקרה?
יזהר רבינוביץ: ודאי.
אדי בית הזבדי: לא מכשירים, אבל מצבים.
אורן תמיר: מה זה מצבים?
כרמל שאמה-הכהן: מכשירים ומצבים זה הינו הך.
אדי בית הזבדי: למשל, אם חדר שרתים או איזשהו מתקן רגיש כזה או אחר שאנחנו לא נוכל – או מעבדה מסוימת שלא ניתן להפסיק שם את המתקן או להעביר אותו לטמפרטורה הרצויה.
אדי בית הזבדי: אנחנו נשחרר אותם מהבדיקה הזאת.
אורן תמיר: הם לא יצטרכו לעשות את הבדיקה מלכתחילה בכלל.
אדי בית הזבדי: הם לא יצטרכו לעשות.
אדי בית הזבדי: רק כשהם קונים את המכשירים הם יצטרכו להביא מכשיר יעיל.
אורן תמיר: זה בסדר.
אורן תמיר: בעיני זה יכול להיכנס.
אורן תמיר: אני לא אתנגד להבהרה, ככל שיש, על מנת שזה ייתפס בסעיף הסל הזה של נסיבות חריגות.
אורן תמיר: אבל בעיני זה נכנס גם בנוסח הנוכחי משום שמכשיר שאי-אפשר לבדוק אותו הוא מכשיר שממילא לא נמצא יעיל מבחינה אנרגטית.
אביגל כספי: זה לא בהכרח.
אביגל כספי: זה כשאתה לא יכול לבדוק אם הוא לא יעיל מבחינה אנרגטית.
אביגל כספי: זה לא אומר שהוא לאו דווקא לא יעיל.
כרמל שאמה-הכהן: כל מכשיר הוא לא יעיל עד שהוא לא קיבל את האישור שהוא יעיל.
אורן תמיר: אם אדם לא יעשה את הבדיקה, באופן עקרוני – למשל, אם היתה לי הוראה פלילית הייתי יכול להעמיד אותו לדין גם על הפרה של תקנה 2 ויכול להיות גם על הפרה של תקנה 3.
אורן תמיר: אני מסכים שאפשר להבהיר את זה יותר טוב, בצורה יותר ברורה בתקנות.
אורן תמיר: אבל זה יכול להיכנס - - -
כרמל שאמה-הכהן: לנו אין בעיה שתבהירו את זה.
אורן תמיר: אין לי בעיה.
אביגל כספי: אז אתם מסכימים שזה יהיה בסעיף נפרד?
אביגל כספי: זאת אומרת, לא בתוך המצב - - -
אדי בית הזבדי: אני מציע שאנחנו נפרסם.
אדי בית הזבדי: כל מקרה שאנחנו נשחרר מהבדיקה, אנחנו נפרסם אותו.
אדי בית הזבדי: נפרסם את הסיבה שלו, כמו קודם.
אורן תמיר: זה במקרה שבו מצאת שהיתה בדיקה, אבל אתה החלטת בכל זאת לא להשבית את המכשיר.
אורן תמיר: את זה אתה תפרסם.
אורן תמיר: זה לבקשת המשרד להגנת הסביבה.
אורן תמיר: פה מדובר במכשירים שתורה בעניינם שלא תהיה בדיקה - - -
כרמל שאמה-הכהן: שלא תבדוק אותם בכלל.
אדי בית הזבדי: אני חושב שבמקרה כזה יצטרכו להגיש בקשה - - -
שבתי אלבוחר: אני חושב שזה צריך להיות כללי, כל חריג.
שבתי אלבוחר: בואו לא נתחיל להיכנס לקטגוריה של חריגים שיכול להיות שאלו גם דברים שאנחנו לא חושבים עליהם בכלל.
שבתי אלבוחר: אני חושב שצריכה - - -
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי נכון יהיה שההחרגה תהיה גם למי שלא עומד בתנאים וגם למי שאי-אפשר למדוד אותו.
שבתי אלבוחר: כל חריגה אנחנו ננמק ונפרסם באתר האינטרנט של המשרד.
שבתי אלבוחר: לא רצוי עכשיו להתחיל לסווג ולחשוב על כל מיני מקרים של חריגים.
שבתי אלבוחר: עלולים להיות יותר ממה שאנחנו חושבים.
שבתי אלבוחר: רק העיקרון של שקיפות מקובל על המשרד.
אורן תמיר: לי אין התנגדות – וזו הצעה אחרת, ואני חושב שזו הצעה שמתקבלת על הדעת פה, שתהיה תקנה שתעסוק באפשרות לבקשה לממונה לפטור מבדיקה שנגביל אותה לנסיבות שבהן אכן – למשל מטעמים טכניים, למשל מזה שאי-אפשר לשבש את פעילות המכשיר – אי-אפשר לבצע את הבדיקה הזאת.
אורן תמיר: עם זה אין לי בעיה.
אביגל כספי: אני חושבת שזו האופציה הטובה יותר - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אתכם.
אביגל כספי: - - כי פה בפירוש מדובר לא בוצעה בדיקה חוזרת.
אביגל כספי: אנחנו אומרים שתהיה תקנה נוספת שבה נכתוב שבמקרים שבהם לא ניתן לבצע בדיקת יעילות אנרגטית ניתן לפנות לממונה בבקשה לפטור.
רז הילמן: זה יהיה בסעיף 2?
אביגל כספי: לא, תהיה תקנה נפרדת שיש חובת ביצוע ובדיקה תקופתית, ויהיה פטור מחובת ביצוע בדיקה תקופתית במקרים חריגים, שוב פעם, מטעמים שייקבעו.
רז הילמן: אפשר לבקש לחזור על לוחות הזמנים שנקבעו?
רז הילמן: שנוודא.
כרמל שאמה-הכהן: לוחות זמנים – מעל 250 טון, החל משנה מיום תחילת התקנות.
רז הילמן: אולי כדאי לדבר בתאריכים?
כרמל שאמה-הכהן: שנה מיום תחילת התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע מתי תהיה תחילת התקנות.
רז הילמן: אז נתחיל מזה, נקבע מתי - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, שנה מיום תחילת התקנות.
דוד רודיק: אנחנו לא יודעים מתי הפרסום ברשומות.
כרמל שאמה-הכהן: מיום תחילת התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: כניסתן לתוקף.
אורן תמיר: יש פרסום, 120 זה התחילה, ואז זה - - -
אביגל כספי: כן, התחילה זה 120 יום.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך שנה וארבעה חודשים.
אדי בית הזבדי: תחילת התקנות 120 ימים, ושנה אחרי זה היישום.
רז הילמן: זאת אומרת שבתוך שנה וארבעה חודשים כל הצ'ילרים מעל 250 טון קירור צריכים להיות כבר בדוקים.
רז הילמן: זה מאוד יומרני.
אדי בית הזבדי: אנחנו נעשה את זה ביום אחד.
רז הילמן: עוד אין היום אפילו בודק שהוסמך.
דוד רודיק: לדעתך.
אורן תמיר: - - - אתה חוזר עליה, לדעתי, בפעם העשירית.
רז הילמן: אני לא קיבלתי תשובות שמניחות את הדעת.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה הביעה עמדה ברורה שזה הספק שהם יכולים לעמוד בו.
שבתי אלבוחר: לא ברור לי מתי צ'ילרים מ-100 ו-250.
כרמל שאמה-הכהן: מתחת ל-250, שלוש שנים מיום התחילה.
שבתי אלבוחר: שלוש שנים?
שבתי אלבוחר: זאת אומרת אנחנו לא - - - לפחות שלוש שנים.
אדי בית הזבדי: מ-120 יום ועוד שלוש שנים.
אורן תמיר: אדוני, היתה פה הערה של האדון שישב לידי לגבי ההשבתה.
אורן תמיר: הוא אמר שלפעילות השוטפת - - -
דוד רודיק: כן, את זה אנחנו תיקנו.
אורן תמיר: - - אני רק לא רוצה שייעשה שימוש בביטוי פעילות שוטפת – אני מפחד ממניפולציה שיגידו אבל הפעלתי חד-פעמי.
אורן תמיר: אז אני מציע שפשוט נקבע שסעיף ההשבתה לא יחול על הפעלה לצורך ביצוע בדיקה.
אורן תמיר: רק שלא יהיה את הביטוי פעילות שוטפת.
אורן תמיר: למען הסר ספק.
רז הילמן: מתחת ל-250, תוך שלוש שנים מיום התחולה, כל הצ'ילרים צריכים להיבדק.
רז הילמן: מעל 100 בעצם, נכון?
אביגל כספי: יש שתי דרגות.
אביגל כספי: עד 250 - - -
כרמל שאמה-הכהן: כל הצ'ילרים יהיו בדוקים תוך שלוש שנים.
רז הילמן: לא, החל מ-100.
רז הילמן: אף אחד מתחת ל-100 לא צריך.
רז הילמן: בין 250-100 צריכים להיות בדוקים כולם תוך שלוש שנים מיום התחולה.
כרמל שאמה-הכהן: זהו, אנחנו מאשרים את התקנות.
לאה ורון: רגע, קוראים את התוספת - -
כרמל שאמה-הכהן: קראנו את התוספת.
לאה ורון: - - ושומעים אם יש הערות לתוספת.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לתוספת?
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לתוספת.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור התקנות – פה אחד
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (כספים) (תיקון מס' 2), התשע"ג-2012.
כרמל שאמה-הכהן: לאחר מכן - זה ישיבה נוספת?
דנה נויפלד: אפשר לאחד.
כרמל שאמה-הכהן: אם כך, אנחנו פותחים את שתי הישיבות ומאחדים אותן לישיבה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הראשון הוא כפי שהצגתי.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא השני הוא תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (תשלומי בעל זיכיון לשידורי רדיו) (תיקון), התשע"ג-2012.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, משרד התקשורת.
דנה נויפלד: התקנות שהובאו לאישור ועדת הכלכלה הן תקנות שקובעות את גובה התמלוגים שהזכייניות משלמות לאוצר המדינה.
דנה נויפלד: כיום הן משלמות 2.5% מההכנסות שלהן ונכון ל-2013 הן אמורות, לפי המצב המשפטי הקיים, לשלם 1% מהכנסותיהן כתמלוגים לאוצר המדינה.
דנה נויפלד: כחלק מההסדר שנעשה לערוץ 10 ובעקבות ההמלצות של הוועדה שישבה ודנה בעניינם – ועדה שכללה את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, החשבת הכללית באוצר והממונה על אגף התקציבים - המליצה על הפחתת התמלוגים לאפס אחוזים החל מ-2013.
דנה נויפלד: בהתאם לכך, התקנות שמונחות בפניך הן תקנות שמורידות את שיעור התמלוגים לאפס אחוזים החל מ-2013.
כרמל שאמה-הכהן: גם לטלוויזיה וגם לרדיו.
דנה נויפלד: גם לטלוויזיה וגם לרדיו.
נחמן שי: על כמה כסף מדובר?
עפר מרגלית: 1% תמלוגים שווה 10 מיליון שקלים.
נחמן שי: לטלוויזיה.
נחמן שי: וברדיו?
עפר מרגלית: זה גם לטלוויזיה וגם לרדיו.
עפר מרגלית: טלוויזיה זה 8.9 מיליון, רדיו זה 1.5 מיליון.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה לא כזה כסף גדול.
דנה נויפלד: להם זה גדול.
כרמל שאמה-הכהן: זה מתחלק בין כולם אני מבין – בין כל תחנות הרדיו ובין כל תחנות הטלוויזיה.
דנה נויפלד: אם הם מוכנים לוותר על ההורדה גם אנחנו נוותר.
דנה נויפלד: אם זה לא הרבה כסף בשבילם, אז אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: פשוט היה כזה רעש סביב התמלוגים האלה, כאילו יש פה איזה קרב על - - -
נחמן שי: אני מבין שבכך אתם מיישרים קו עם כל הגורמים, כולם לא משלמים תמלוגים.
נחמן שי: בזה עשינו צדק מוחלט, אם יש דבר כזה.
דנה נויפלד: זה לא עניין של צדק, אבל השווינו את המצב.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו בחדר התנגדות?
נחמן שי: זה תהליך שהממשלה הלכה בו לאורך זמן.
נחמן שי: התהליך הוא נכון.
שאול מגנזי: לנו, כמובן, אין התנגדות.
שאול מגנזי: אנחנו מברכים על המהלך המהיר הזה שקורה עכשיו.
שאול מגנזי: יחד עם זאת, כשדיברתם על הסכומים הבנתם שהסכומים מתחלקים מול כולם והם לא כאלה גבוהים עבור כל אחד, העניין היה עניין עקרוני כדי ליצור שוויון בין כולם.
שאול מגנזי: אנחנו שמחים שזה קרה עכשיו, אמנם באיחור אבל זה קרה.
שאול מגנזי: אנחנו רוצים לציין משהו שהוא לא בדיוק שייך לדיון אבל הוא חלק מההסדר הכולל כדי להשלים אותו בצורה סופית ומושלמת מול ועדת לוקר, וזו ההתייחסות ל מיזוג בין מועצת הכבלים והלוויין למועצת הרשות השניה כדי לייצר גוף אחוד.
כרמל שאמה-הכהן: זה יקרה רק אחרי הבחירות.
שאול מגנזי: בסדר.
שאול מגנזי: המהלך הזה עשוי לחסוך סדר גודל של 50 מיליון שקלים, שזה תקציב הרשות השניה.
שאול מגנזי: אנחנו מעריכים שהוא ייחסך כתוצאה מהדבר הזה ואז והכסף שילך לגופים יהיה יותר משמעותי ויסייע לקיום היומיומי שאתו אנחנו מתמודדים.
כרמל שאמה-הכהן: גם קשת פה או רק רשת?
כרמל שאמה-הכהן: השאלה שלי מופנית גם לקשת וגם לרשת.
כרמל שאמה-הכהן: נחלצנו באותו דיון אל תוך הלילה לעזור גם לכם, כתהליך נלווה לחילוץ של ערוץ 10.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שעדיין לא בוטלו הקיצוצים בלוח השידורים של חברת החדשות.
שאול מגנזי: ראשית, הם לא בוטלו.
שאול מגנזי: אבל השבוע יש דיון מאוד משמעותי שיבדוק את כל התקציב ויראה איך אנחנו חוזרים למסגרת הרגילה.
כרמל שאמה-הכהן: הרושם של הוועדה היה שאם אנחנו מושיטים לכם יד תהיה לזה משמעות.
כרמל שאמה-הכהן: אם גם ככה הצרכן, הצופה והשוק החדשותי נפגע אז לא בטוח שהיה צריך לעשות חילוץ כזה מהיר בפגרת בחירות ולהישאר פה עד 2:00 בלילה בשביל לעזור.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאוחדים בעמדה הזו?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבקשים להחזיר את לוח השידורים באופן מיידי.
נחמן שי: בגלל ששנינו עסוקים במשהו אחר בימים האלה אפילו לא נתתי את דעתי שזה לא חזר מיד.
נחמן שי: בלאו הכי זה היה דבר שטעון בדיקה – האם הזכיינים רשאים לקצץ את תקציב החדשות באופן חד-צדדי ולהתעלם מחברת החדשות, מהמשמעות הציבורית של זה ומהדירקטוריון.
נחמן שי: זה דבר שהייתי פותח אותו לדיון גדול כי הקפדנו בעבר שזה לא יקרה, שהם לא יהיו בידיכם בדרך הזאת.
נחמן שי: אבל מרגע שנפלה ההחלטה, זה צריך להיעשות באופן מהיר.
נחמן שי: אני חושב שצריך להוציא על זה הודעה.
כרמל שאמה-הכהן: אמרנו דברים ברורים.
כרמל שאמה-הכהן: מתי הישיבה שלכם?
שאול מגנזי: ביום חמישי.
שאול מגנזי: נאמר כאן רק שתי נקודות שהן חשובות וממין העניין.
שאול מגנזי: ראשית, תקציב חברת החדשות הוא 50% יותר ממה שהחוק מחייב.
שאול מגנזי: כלומר, מראש שמנו שם כספים הרבה יותר משמעותיים וגדולים, בדיוק מהטעמים שציינתם.
שאול מגנזי: שנית, גם במהלכים האלה שקרו כאן, והם קרו באמת בצורה מהירה, עדיין הכסף שצריך להגיע לא מגיע.
שאול מגנזי: צריך להביא גם את זה בחשבון.
שאול מגנזי: יחד עם זאת אני אומר לכם שברוח שאמרתם, הדברים יובאו בפני המנהלים שלנו כדי לראות איך לקדם את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הצדדים עושים מאמץ מיוחד, מצפים גם מכם לעשות מאמץ מיוחד, יצירתי.
כרמל שאמה-הכהן: תגשרו על זה.
נחמן שי: א', אתם יודעים היטב למה אתם משקיעים בחברת החדשות, כי אתם מקבלים מחברת החדשות את התמורה הכי גבוהה להוצאות שלכם.
נחמן שי: נהיה כנים בעניין הזה.
נחמן שי: התרומה שלכם מתקבלת יפה מאוד בתשואה, בגדול.
נחמן שי: זה דבר אחד.
נחמן שי: דבר שני, אתה זוכר שנפגשנו בתקופת "עמוד ענן" באולפן של החדשות ודיברנו על זה - איזה מנגנון יש לפיצוי לזכיינים על ההפסדים שהיו בתקופת "עמוד ענן".
נחמן שי: זה מה שאני מבקש לדעת.
נחמן שי: בכל זאת, זו היתה תקופה של עשרה ימים בערך, אם לא יותר.
נחמן שי: הרשות מטפלת בזה?
הילה שמיר: תגובה קצרה, כי אני מבינה שזה לא ליבת הדיון כאן.
הילה שמיר: קודם כול, לעניין השינויים בתוכניות חברת החדשות ובתקציב.
הילה שמיר: שני הדברים אמורים לקבל את אישור מועצת הרשות השניה.
הילה שמיר: לכן, ברגע שנודע לנו על ישיבת הדירקטוריון שבה החליטו גם על קיצוץ תקציבי וגם על שינוי לוח השידורים, ששניהם אמורים להיות באישור מועצת הרשות השניה, יצא מכתב לשלושת המנכ"לים – גם של חברת החדשות וגם של שתי הזכייניות – שהדבר לא מאושר והוא צריך לבוא לאישור.
הילה שמיר: אנחנו יודעים שיש מגעים כדי להשיב את הדברים על כנם, כי זה לא משהו שהזכיינים יכולים לעשות באופן חד-צדדי.
הילה שמיר: לשאלה השניה - מיד עם תום מבצע "עמוד ענן" הרשות השניה כבר ערכה התאמות, שהיא יכולה לעשות ובסמכותה לעשות, כמו ניוד דקות פרסום או דברים אחרים שאפשר לעשות, באופן יחסי לשמונת הימים בהם היה המבצע ובהם השתנה לוח השידורים באופן שלא היה תלוי בהכרח בזכיינים.
הילה שמיר: כך שהעניין הזה כבר בטיפול.
נחמן שי: בפעם הקודמת, אחרי "עופרת יצוקה", זה לקח חודשים על חודשים.
נחמן שי: כנראה שרואי החשבון שטיפלו בעניין הזה הרוויחו יותר מההפסדים שהיו.
הילה שמיר: הנושא כבר בטיפול, עבר ישיבת מועצה.
שאול מגנזי: העניין הוא מאוד פשוט: ברגע שנותנים לך עוד דקות אבל אתה לא מוכר את הדקות שיש לך, אז מה זה מועיל?
נחמן שי: זה מה שרציתי להגיד.
נחמן שי: לא ברור שהדקות הן פיצוי.
נחמן שי: במצב שהם לא מוכרים 100%, אז זה לתת להם משאב שהם לא זקוקים לו.
נחמן שי: חוץ מזה, כמו ששנינו התרשמנו, התפקיד של ערוצי הטלוויזיה במבצע הזה היה מעל ומעבר לתפקיד הציבורי שלהם.
נחמן שי: הם תפקדו כערוצים ממלכתיים, הם שירתו את הציבור בדרך הכי טובה שיכולה להיות.
נחמן שי: אני לא מדבר על תוכניות, אני מדבר על העברת האינפורמציה לציבור, המסרים, ההרגעה, ההפעלה – כל הדברים האלה.
נחמן שי: אילולא הם היו מוכנים לעשות את זה – הם יכלו לסרב - מצב הציבור היה אחר, לכן זה צריך להילקח בחשבון.
הילה שמיר: זה חלק מתפקידם, אבל הם יקבלו על זה גם - - -
נחמן שי: יש לכם לוח זמנים מתי אתם מסיימים את זה?
נחמן שי: עכשיו תבקשו מהם חישובים, תחשבו את זה על בסיס שנתי, תחלקו את זה לימים ושבועות.
הילה שמיר: לא, זה לא אמור לקחת יותר מכמה שבועות.
הילה שמיר: המועצה קיבלה את ההחלטה מיידית – אני חושבת ששבועיים לאחר תום המבצע.
הילה שמיר: אנחנו יכולים לעשות מה שבסמכותנו לעשות.
הילה שמיר: גם את זה אנחנו בודקים ואני מניחה שזה יסתיים בשבועות הקרובים.
נחמן שי: ומה ערוצים 2 ו-10 מתכוונים לעשות בעניין הזה?
נחמן שי: איך אתם מתכוונים- - - ?
סיון כרמון: פנינו מספר פעמים לרשות השניה, שאמרה שהיא מטפלת בנושא הזה.
הילה שמיר: לא רק מטפלת, התקבלה החלטה מועצה.
הילה שמיר: קיבלתם את החלטת המועצה לידיכם.
סיון כרמון: אנחנו מאוד מודים ומוקירים על כך, אבל כמו שאמר חבר הכנסת שי, כרגע זה לא מסייע בידינו כי את דקות הפרסום הקיימות אנחנו לא מצליחים למכור אז תוספת שלהם איננה עוזרת לנו.
סיון כרמון: יחד עם זאת, אנחנו בערוץ פתוח מול הרשות השניה על מנת לראות איך אנחנו מתקדמים בנושא הזה.
שאול מגנזי: גם אנחנו נתבקשנו לשלוח פירוט של הנזקים שנגרמו.
שאול מגנזי: מדובר על נזקים של למעלה מ-15 מיליון שקלים בתקופה הזאת, מכל המינים והסוגים, לרבות אולפנים פתוחים שפעלו מסביב לשעון, כולל בשבת.
שאול מגנזי: החומר הזה נשלח, קיבלנו באמת מענה מהיר, אבל המענה הזה הוא לא מענה שהולם, הוא אפילו לא יחסי נוכח הבעיה ובטח לא בזמנים האלה.
יואב הלדמן: אצלנו זה בדיוק אותו הדבר, אין אפילו מה להוסיף.
יואב הלדמן: את ההפסד אנחנו כבר משלמים.
נחמן שי: אתה סיפרת לי בשעתו על ההתכתבות.
יואב הלדמן: כן, היה אותו דבר בזמנו.
יואב הלדמן: אני מזכיר לכם, מבחינת מחויבויות התוכן – לא קיבלנו הקלות.
יואב הלדמן: דקות הפרסום, כמו שאתם רואים, השוק הזה מצטמצם.
ליאת גלזר: "תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (כספים) (תיקון מס' 2), התשע"ג-2012.
ליאת גלזר: תיקון תקנה 5.
ליאת גלזר: בתקנה 5 לתקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (כספים), התשנ"ב-1992 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנת משנה (ב), בפסקה (4), במקום "1%" יבוא "0%".
ליאת גלזר: אסביר לפני שאני ממשיכה.
ליאת גלזר: בחוק הרשות השניה סעיף 100(ג) קובע ששיעור התמלוגים שמשנים אותו ייכנס לתוקף רק חצי שנה לאחר השינוי.
ליאת גלזר: משכך, ומכיוון שתקנות הכספים ותקנות הרדיו, שנדבר עליהן תיכף, קובעות שאת התמלוגים צריך לשלם בתשלום רבעוני.
ליאת גלזר: בתיקון תקנה 18 אנחנו מציעים לדחות את תשלום התמלוגים עבור הרבעון הראשון, שכן הרבעון הראשון עדיין לא ייכנס בו שיעור התמלוגים החדש שאנחנו מציעים לתוקף.
ליאת גלזר: לכן אנחנו מציעים לדחות את המועד לתשלום התמלוגים לאותו רבעון יחד עם הרבעון שאחריו, שאז כבר שיעור התמלוגים החדש ייכנס לתוקפו ויהיה אפס אחוז, ולמעשה לא תחול החובה.
ליאת גלזר: זה איזשהו טריק בשביל לפתור את הבעיה.