GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: זה לא משהו שביקשנו לייצר מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: זה מעקב אחר החלטות ודיונים שעשינו פה.
כרמל שאמה-הכהן: ההנחה היא שאתם מגיעים עם ידע כללי בנושא.
כרמל שאמה-הכהן: קיימתם דיונים בנושא עם היחידה הכלכלית שלכם?
אמיר אדרי: אני נציג האוצר מאגף התקציבים.
אמיר אדרי: נכחתי בדיון על ביטול התשלום הקבוע.
אמיר אדרי: אני כנציג האוצר וגם נציגי רשות החשמל הסברנו בצורה ברורה וחדה שאנחנו מתנגדים לרעיון הזה מסיבות כלכליות.
אמיר אדרי: אם אתה רוצה אני יכול לפרט מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: למה במים זה כך?
אמיר אדרי: רשות המים אחראית על גביית תעריפים במשק המים.
אמיר אדרי: לדעתי זה עיוות בתחום המים.
אמיר אדרי: מבחינה כלכלית ראויה, היה נכון לקבוע תשלום קבוע שמשקף את העלויות הקבועות.
אמיר אדרי: אי-אפשר לערבב עלויות קבועות עם עלויות משתנות.
כרמל שאמה-הכהן: אין את זה בטלפונים.
כרמל שאמה-הכהן: איפה יש עוד תשלום קבוע?
כרמל שאמה-הכהן: אני נכנס לתחנת דלק ומשלם פר ליטר.
כרמל שאמה-הכהן: גם שם יש תשתיות.
כרמל שאמה-הכהן: אני משלם פר ליטר.
אמיר אדרי: הדבר הנכון לעשות זאת הפרדה בין תשלומים קבועים לתשלומים קבועים.
אמיר אדרי: תשלום קבוע נועד לשקף את העלות של הכנת חשבוניות החשמל, עלות קריאת המונה.
אמיר אדרי: ישנה עלות של מוקד 103 שהוא מוקד השירות של חברת החשמל וכדומה.
אמיר אדרי: אם נערבב את זה אנחנו מעוותים את המבנה התעריפי ומייקרים את התעריפים שלא לצורך.
אמיר אדרי: אם רוצים לעשות מעשים חברתיים, אפשר לעשות את זה בכלים הרגילים הראויים שהממשלה מכירה, שזה תחום המיסוי ותקציב ה רווחה.
אמיר אדרי: אם נתחיל לעשות כל מיני הנחות במחיר, אנחנו פשוט נעוות את המחיר.
מיכאל מקיה: שי מאגף הרישוי הבהיר לי את הנושא.
מיכאל מקיה: אכן קוימו ישיבות רבות לפני הדיון בוועדת הכלכלה וגם לאחר מכן.
מיכאל מקיה: באופן כללי נעשית עבודה ברשות לעדכון התשלום הקבוע וגם לעדכון חשבונית החשמל, כדי שהתשלומים השונים שהצרכנים משלמים יהיו שקופים יותר.
מיכאל מקיה: אלה העבודות שנעשות.
מיכאל מקיה: מבחינה מתודולוגית, העמדה שלנו תמיד היתה ברורה והיא שהצרכן צריך לשלם את העלויות הכרוכות בעצם השתתפותו במשק החשמל.
מיכאל מקיה: יש עלות קבועה לכל צרכן, בין אם הוא משתמש ב-10 קילוואט בחודש ובין אם הוא משתמש ב-200,000 קילוואט בחודש.
מיכאל מקיה: העלות הקבועה הזאת צריכה להיות משוקפת במחיר שהוא משלם, זה חלק ממבנה התעריף.
מיכאל מקיה: עושים כרגע עבודה כדי לעדכן את העלויות הקבועות כי היו הרבה שינויים במשק.
מיכאל מקיה: להערכתי, יוותרו עלויות קבועות.
אמיר אדרי: ברגע שהתשלום הקבוע יהיה שקוף וברור לצרכן, זה גם יקטין את ההתמרמרות שלו.
אמיר אדרי: ברגע שהוא ידע בצורה ברורה על מה הוא משלם, זה יהיה הגון לכולם.
אמיר אדרי: היום הוא לא יודע בדיוק על מה הוא משלם.
אמיר אדרי: אמנם הוא יכול לבדוק את זה באתר רשות החשמל ולחקור קצת אבל רוב הצרכנים לא בודקים.
כרמל שאמה-הכהן: אני עדיין לא מבין למה במים זה בסדר ובחשמל לא בסדר.
מיכאל מקייה: מי אמר שבמים זה בסדר ובחשמל זה לא בסדר וזה לא הפוך?
כרמל שאמה-הכהן: אם משהו לא בסדר, צריך לתקן את הלא בסדר, לזה אני מתכוון.
מיכאל מקייה: אנחנו חזרנו ואמרנו שאין להשוות אותנו למשק המים.
מיכאל מקייה: החקיקה היא חקיקה שונה והשיטה לגביית תעריפים נקבעה ממסגרת החוק ואנחנו שואבים משם את הסמכות שלנו לקבוע תעריפים.
מיכאל מקייה: אנחנו מאמינים שבשיטה המוצעת יש סבסודים שהם עולים על הסבסוד הקיים, כאשר אנחנו קובעים עלות קבועה מצד אחד ועלות משתנה לצריכה מצד שני.
מיכאל מקייה: כאשר מבטלים את העלות הקבועה ומטילים את הכול על הצריכה המשתנה, הסבסודים בין צרכנים עולים.
מיכאל מקייה: תמיד יש מידה של סבסוד צולב בכל שיטה לגביית תעריפים.
מיכאל מקייה: אבל, אחת ממטרות החוק ואחת ההנחיות שהחוק נותן בגביית תעריפים, היא הפחתה של הסבסודים האלה.
מיכאל מקייה: לכן אנחנו מפחיתים אותם למינימום.
מיכאל מקייה: חלק מזה זה מבנה התעריף.
מיכאל מקייה: אנחנו מאמינים שבמים – אנחנו לא אמונים על משק המים ובמים יעשו מה שהם רואים לנכון כי להם יש את החקיקה המסמיכה שלהם והם יכולים לפעול כפי שהם מבינים.
מיכאל מקייה: אנחנו מאמינים שהסבסודים יותר גבוהים מאשר במשק החשמל וזה לא דבר טוב.
אמיר אדרי: השיטה התעריפית במים ובחשמל היא שונה.
אמיר אדרי: ניקח מצב שמישהו כלל לא צורך חשמל, הוא עדיין צריך לשלם את התשלום הקבוע.
אמיר אדרי: כלומר, הוא עדיין צריך לשלם עבור החשבונית שהגיעה אליו הביתה.
כרמל שאמה-הכהן: כך זה גם במים.
אמיר אדרי: אמרת שבמים ביטלו את התשלום הקבוע.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא צורך מים בכלל משלם תשלום קבוע.
אמיר אדרי: אפילו אם צרכתי מעט, אני עדיין אצטרך לשלם את התשלום הקבוע.
אמיר אדרי: לא יכול להיות שאני לא אשלם את התשלום הקבוע, אפילו אם צרכתי 1 קילוואט.
אמיר אדרי: מישהו הגיע אלי ובדק לי את המונה.
אמיר אדרי: שלחו לי חשבונית.
אמיר אדרי: אולי התקשרתי ל-103 לשאול שאלה או להתלונן על תקלה כלשהי.
אמיר אדרי: זאת השיטה הראויה.
אמיר אדרי: זה כלל מאוד יסודי בכלכלה, הפרדה בין עלות קבועה לעלות משתנה.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל למה לא עושים את זה במים?
אמיר אדרי: לדעתי זה עיוות במשק המים, זאת דעתי האישית.
אמיר אדרי: זה משהו שנמצא מתוקף אחריותה של רשות המים.
אמיר אדרי: .
אמיר אדרי: רשות המים צריכה לבחון את הנושא הזה.
אמיר אדרי: בחשמל זאת השיטה הראויה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו אפשרות לזמן נציג של רשות המים שאחראי על הגבייה או על הכלכלה?
אתי בנדלר: אדוני, ברשותך, בקשר לנושא של הצו - - -
לאה ורון: רגע, עוד לא הגענו לזה.
כרמל שאמה-הכהן: מר רון טל, התייחסות לקידום הרפורמה, בבקשה.
יפתח רון-טל: לפי מיטב השיפוט שלי, אם היינו מתכנסים עכשיו לשבועיים של דיונים, היינו יכולים לסגור את הרפורמה עוד לפני הבחירות.
יפתח רון-טל: מרחב הפערים הצטמצם מאוד.
יפתח רון-טל: כל ארבעת הגופים שמעורבים: הממשלה, ההסתדרות, הנהלת חברת החשמל, ארגון העובדים , מבינים שאין נתיב אחר מלבד חתימה על רפורמה.
יפתח רון-טל: הרפורמה היא לא בחברת החשמל אלא במשק החשמל.
יפתח רון-טל: חברת החשמל היא מרכיב מוביל במשק החשמל אבל הרפורמה עצמה הרבה יותר רחבה.
יפתח רון-טל: זה שינוי מבני במשק החשמל יש הסכמה כוללת על זה שבמקטע ייצור נכנסים לתחרות.
יפתח רון-טל: התחרות הזאת תביא את המשק בשנת 2020.
יפתח רון-טל: שים לב אני מכניס לכאן מושג חדש, 60%-40%.
יפתח רון-טל: אמרתי אותו אתמולן בלילה ונשארתי בחיים.
יפתח רון-טל: זאת אומרת ייצור חברת החשמל יהיה 60% מכלל הייצור במשק.
יפתח רון-טל: זאת מהפכה.
יפתח רון-טל: ניהול המערכת יוצא, גם על זה יש הסכמה.
יפתח רון-טל: חברת החשמל מפריטה סדר גודל של 3,000 מגה וואט.
יפתח רון-טל: היא מפריטה גם תחנות קיימות וגם תחנות שכבר סוכמו בתכניות הפיתוח שלה.
יפתח רון-טל: היא מפריטה את "פרויקט די", או חלופה ל"פרויקט די", שזה 1,300 מגה וואט.
יפתח רון-טל: היא מפחיתה את אלון תבור, שזה מעל 400 מגה ואט.
יפתח רון-טל: היא מפריטה את רמת חובב 1,150 מגה ואט.
יפתח רון-טל: סה"כ 3,000 מגה וואט בהסכמה.
יפתח רון-טל: היא מוכרת את זה ותהיה חלק מזה, בצורה כזאת או אחרת, בהתאם להתנהלות העסקית.
יפתח רון-טל: ב"פרויקט די" היא תהיה חלק מזה, את שאר התחנות היא תמכור לגמרי.
יפתח רון-טל: היא מוכרת נכסים.
יפתח רון-טל: על כל זה יש הסכמה.
יפתח רון-טל: זה דבר שאפשר לומר עליו שהוא די היסטורי.
יפתח רון-טל: תחנות הכוח של חברת החשמל יופעלו כמרכזי רווח.
יפתח רון-טל: חלום התאגוד של תחנות הכוח הקיימות נגוז וגם זה בהסכמה.
יפתח רון-טל: יש עוד ויכוח פה ושם – מרכזי רווח.
יפתח רון-טל: ההולכה במדינת ישראל לא יכולה להיות מופרטת כי אף אחד לא מפריט את עצמו לדעת.
יפתח רון-טל: זאת תשתית חיונית.
יפתח רון-טל: ההולכה תישאר בידי חברת החשמל עם תכנון אסטרטגי כולל מחוץ לחברה על-ידי חברת ניהול המערכת.
יפתח רון-טל: תשתיות החלוקה תהיה בידי חברת החשמל והאספקה תהיה חלק מהתחרות – החלק המסחרי.
יפתח רון-טל: אנחנו יודעים כבר את העלויות.
יפתח רון-טל: העלויות של הרפורמה יהיו בסדר גודל של בין 5 ל-6 מיליארד שקלים.
יפתח רון-טל: כל עלויות הרפורמה יוחזרו במהלך של בין 5 ל-8 שנים, מבלי לחשב עדיין את התועלות שיש למשק מעצם קיומה של הרפורמה.
יפתח רון-טל: בתוך חברת החשמל יש שינוי ארגוני עמוק, שלמעשה יביא את החברה למבנה, גם ארגוני וגם עסקי, שהוא בנוי לתחרות.
יפתח רון-טל: אנחנו חייבים להיות חלק מהתחרות ולכן המבנים הארגוניים ישתנו בהתאם לכך.
יפתח רון-טל: למשל, כמות המחוזות תקטן, האחזקה תהיה מרחבית ועוד.
יפתח רון-טל: אנחנו משטחים את הפירמידה הארגונית באופן יחסי דרמטי, ברמה של מנהלי מחלקות.
יפתח רון-טל: אנחנו נקטין את מצבת העובדים הקבועה שלנו ב-2,000 עובדים.
יפתח רון-טל: אנחנו ניפרד בהסכמה מהטבת החשמל חינם.
יפתח רון-טל: המרחב הזה שעליו דיברתי הוא מרחב שעליו צריך לעשות עליו כיוון עדין ודיונים משלימים.
יפתח רון-טל: יש עוד הרבה דיונים משלימים אבל אני חושב שהמסגרת של הרפורמה קיימת.
יפתח רון-טל: זה הדבר החדש, זה הדבר שלא היה.
יפתח רון-טל: הוא אפילו לא היה בדיון הקודם שלנו.
יפתח רון-טל: זה תהליך של החודשים האחרונים וזאת מסיבה מאוד פשוטה: אין ברירה אלא להשלים את הרפורמה הזאת בראשית 2013.
יפתח רון-טל: המצב הפיננסי של חברת החשמל הוא בלתי נסבל ובלתי אפשרי.
יפתח רון-טל: חלק מרכזי מהרפורמה, אותו לא הצגתי באופן מלא כי הוא עכשיו בדיונים, זה להחזיר את חברת החשמל לאיתנות פיננסית.
יפתח רון-טל: מכירת הנכסים זה חלק מזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכול בהסכמה עם העובדים?
יפתח רון-טל: אני אומר לך שיש הסכמה עקרונית של העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: כולל ביטול הטבת חשמל חינם?
יפתח רון-טל: תראה, בסוף נצטרך להיכנס לחדר סגור ולריב.
יפתח רון-טל: אם צריך נביא גם שופט ובסוף זה לא יהיה.
יפתח רון-טל: לא תהיה רפורמה בלי שזה יישאר.
יפתח רון-טל: יש גם עניין של תדמית.
יפתח רון-טל: אנחנו גם רוצים להצטייר גם יותר טוב בציבור למרות שאין חברה שלא נותנת הטבה לעובדים שלה.
יפתח רון-טל: יש דברים שהם סמלים שאין ברירה וצריך להיפרד מהם.
יפתח רון-טל: נכון שזה מגיע ונכון שזה כתוב ומסוכם ואין שום דבר שעושים מתחת לשולחן, אבל צריך להיפרד מסמלים בשביל להרוויח במקומות אחרים.
יפתח רון-טל: אני חושב שזה די ברור לכל מי שעוסק בזה.
יפתח רון-טל: חבר הכנסת שאמה, ידידי, אנחנו בנקודה שלא היינו בה בעבר.
יפתח רון-טל: מי שמוביל את כל הנושא הזה בצורה מאוד חכמה זה חבר הכנסת איציק כהן, הוא קיבל את המנדט.
יפתח רון-טל: לדעתי נצטרך להגיע אולי גם לראש הממשלה בשלב מסוים.
יפתח רון-טל: אני מאוד מקווה שלא אצטייר כחולם בהקיץ, אבל יושבים פה אנשים ואתה יכול לשאול אותם אם מה שאני אומר מנותק מהמציאות.
יפתח רון-טל: בסוף הם בעלי הבית שלנו.
יפתח רון-טל: אולי מאריכים את הרישיון אם לא בפעם האחרונה, אז אולי בפעם הלפני אחרונה ולא יותר מזה.
יפתח רון-טל: זאת בשורה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתם צריכים את כל השנה?
יפתח רון-טל: אני למדתי שככל שאתה נמצא במשבר, אם אתה יודע לאיפה ללכת, אתה יוצא מהמשבר.
כרמל שאמה-הכהן: נדרשת הארכה בשנה או מספיק פחות מכך?
יפתח רון-טל: הארכה של שנה אבל זאת תהיה שנה של שינוי.
יפתח רון-טל: שנה שבה אני מאוד מקווה שהחוק ישונה ויתאים את עצמו לרפורמה.
יפתח רון-טל: אני מאוד מקווה.
כרמל שאמה-הכהן: מה נשאר במחלוקת?
יפתח רון-טל: מה שאמרתי כאן, חלק רוצים למשוך ימינה וחלק רוצים למשוך קצת שמאלה.
יפתח רון-טל: כיו"ר החברה בנושאים הרגישים, כל מה שהממשלה תגיע עם העובדים, אני אחתום על זה מייד.
כרמל שאמה-הכהן: מה נשאר עוד רגיש עם העובדים אם הנושא של הטבת החשמל נגמר?
אהרון גולדמן: אני מקווה שגם אני יכול להצטרף לאופטימיות של היושב ראש כי בסך הכול - - -
יפתח רון-טל: אני חושב שגם הם מופתעים ממה שאמרתי עכשיו.
יפתח רון-טל: פרסתי הכול ולא השארתי שום דבר בחדר הסגור.
אהרון גולדמן: אני חושב שאפשר לסכם בשבועות או בחודשים הקרובים, תלוי בכל הצדדים.
אהרון גולדמן: יש עוד נושאים שלא נסגרו.
אהרון גולדמן: לדעתי יהיו דברים שנסכים על עקרונות ואחר-כך את הפרטים יצטרכו עוד תקופה כדי לסגור.
אהרון גולדמן: צריך לקבוע כללי שוק למשק החשמל העתידי, מנגנוני סחר, איך ניהול המערכת גורם לאותם תנאי תחרות, שיושב ראש הדירקטוריון הזכיר.
אהרון גולדמן: יהיו דברים פרטניים שיצטרכו להיכנס אליהם יותר לעומק אבל אני חושב שבמסגרת עקרונות, אני שותף לדעה שבשבועות או בחודשים הקרובים – תלוי ברצון הטוב של כולם.
אהרון גולדמן: בוודאי יש נכונות מצד המדינה וגם מבחינת הנהלת החברה.
אהרון גולדמן: אני מקווה שגם העובדים וההסתדרות יצטרפו למהלך.
אהרון גולדמן: אני חושב שכן.
אהרון גולדמן: אני מקווה שזה אכן יצליח.
יפתח רון-טל: זה מצב יחסית מיוחד שבו כיום חברת החשמל, ההנהלה ובעיקר ארגון העובדים לוחצים לרפורמה לא פחות וכנראה יותר מאשר חלק מהגופים שנמצאים בממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור שזה גם אינטרס שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: לפי הערכה שלכם ב-2014 אתם ברפורמה?
יפתח רון-טל: אני חושב שבמהלך 2013 אנחנו נחתום על הרפורמה הזאת.
יפתח רון-טל: תהליך היישום שלה ייקח כמה שנים, עד 5 שנים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה עובדים צריכים ללכת הביתה במסגרת הרפורמה?
יפתח רון-טל: בערך 2,000 אנשים.
יפתח רון-טל: ישנם 10,000 עובדים קבועים והם מהווים 20%.
יפתח רון-טל: זה גם מה שאמר לנו הבנק העולמי.
יפתח רון-טל: זה לא שאנחנו לא יעילים, אנחנו נתאים את המבנה הארגוני.
יפתח רון-טל: כל הגופים צריכים להתחבר לזה, כולל רשות החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה עם רשות החשמל?
יפתח רון-טל: כולם צריכים להתחבר לזה שיש רפורמה.
מיכאל מקייה: אין לנו בעיה, אנחנו רק צריכים לממן את זה בצורה כזאת או אחרת.
יפתח רון-טל: זה עולה כסף, מה לעשות?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה יגרור העלאה של תעריף החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא מממנים, אין לכם מקורות מימון.
מיכאל מקייה: קטונתי מלהגיד אם זה יגרור העלאה או הפחתה, שמירה על תעריף החשמל אבל צריך להידרש לנושא הזה וגם לנושא של הרפורמציה.
כרמל שאמה-הכהן: לכם אין מקור מימון אחר חוץ מתעריף החשמל?
מיכאל מקייה: לנו אין מקור מימון אחר.
מיכאל מקייה: התקציב נמצא אצל חברינו מהאוצר.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה פה מימון של המדינה?
אמיר אדרי: עדיין בדיונים.
יפתח רון-טל: רפורמה עולה כסף.
כרמל שאמה-הכהן: כמה עולה הרפורמה הזאת?
יפתח רון-טל: אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-6 מיליון שקלים.
יפתח רון-טל: אנחנו מדברים על תשלומים בשתי מערכות.
יפתח רון-טל: אחת, זה לפורשים.
יפתח רון-טל: כל שקל שאנחנו נותנים לפורשים צריך להיות ממומן מתוך ההתייעלות עצמה, גם אם זה ייקח כמה שנים ואנחנו עומדים מאחורי זה.
יפתח רון-טל: יש את החלק השני של הנשארים.
יפתח רון-טל: למעשה המימון הזה, מכיוון שמדובר על נשארים שממשיכים לעבוד במסגרת של רפורמה, במסגרת שונה, המימון הזה מתוך תהליכי ההתייעלות שיהיו ומתוך תועלות הרפורמה.
יפתח רון-טל: אם נחבר גם את תועלות הרפורמה – אגב, הם לא סוכמו.
יפתח רון-טל: אנחנו מאוד שמרנים וזה עוד לא סוכם.
יפתח רון-טל: צריך להגיע בזה להסכמה עם האוצר.
יפתח רון-טל: זה גם הכסף שנחסך במעלה הדרך כתוצאה מתהליכי ההתייעלות השונים.
יפתח רון-טל: אנחנו מגיעים למצב שתוך 8 שנים מימנו את הרפורמה הזאת.
יפתח רון-טל: זה מה שאנחנו רוצים להגיע.
יפתח רון-טל: באותה הזדמנות אנחנו מטפלים בדברים שהם נכונים, אנחנו לא משלמים סתם.
יפתח רון-טל: למשל, אוהבים לרדת על הפנסיות של חברת החשמל.
יפתח רון-טל: הפנסיה של עובד חברת החשמל היא מאוד נמוכה ביחס למשכורת שלו.
יפתח רון-טל: כל שכרי העידוד לאורך 40 שנה ניתנו למרכיבים שהם לא פנסיוניים.
יפתח רון-טל: בפער הזה צריך לטפל, אין מה לעשות.
יפתח רון-טל: אנחנו צריכים לטפל ולתקן איפה שנכון לתקן בהזדמנות החגיגית הזאת.
יפתח רון-טל: אני חושב שאנחנו שם.
רועי גולדשטיין: "צו משק החשמל (דחיית מועדים), התשע"ג-2012 בתוקף סמכותנו לפי סעיף 60(ד11) לחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן – הסעיף והחוק בהתאמה), בהתייעצות עם רשות לשירותים ציבוריים – חשמל ועם רשות החברות הממשלתיות, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לאחר שנוכחנו לדעת כי הדבר חיוני לקידום מטרות החוק, אנו מצווים לאמור: דחיית מועדים בסעיף 60(ד4)(2) ו- (4) ובסעיף 60(ד8) ן- (ד10) לחוק, במקום "י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013)" יבוא "כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014)".
כרמל שאמה-הכהן: הצו מאושר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש מרשות החשמל מכתב מפורט לוועדה עם דיווח על ביצוע התקנות בפועל.
כרמל שאמה-הכהן: עד כמה שאפשר הדיווח יהיה מפורט: הקבוצות, כמה הודעות נשלחו, כמה מומשו בפועל, כמה החזרים בוצעו עד היום לגבי הרטרואקטיביות ממאי.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: צו הפעלת רכב (מנועים ודלק)(ניפוק דלק במכלית)(תיקון), התשע"ג-2012.
כרמל שאמה-הכהן: חן בר יוסף, בבקשה.
חן בר יוסף: עניינה של הבקשה היא תוספת זמן.
חן בר יוסף: אנחנו מדברים על צו שעניינו שכל מכלית דלק שמיועדת לתחנת דלק ציבורית תחתם בחותם שהוא חותם אלקטרוני, שלמעשה נותן אינדיקציה לבעל התחנה, שאף אחד לא נגע בתא הדלק שהולך להיות מרוקן לתוך התחנה.
חן בר יוסף: זה חלק ממנגנון בקרה חשוב מאוד כדי שהציבור יקבל דלק איכותי, לא מהול וללא תקלות וכן הלאה.
חן בר יוסף: הצו הזה הותקן לראשונה כבר ב-2007 כאשר הטכנולוגיה לא היתה מוכחת.
חן בר יוסף: התחילו גלגלים של טכנולוגיה כזאת – היה צריך לעבור שני תהליכים מאוד קשים אחד בטכניון, מבחן שהחותם עומד בכל הקריטריונים הטכניים, שהוא לא נשרף ולא מתקלקל.
חן בר יוסף: אחר-כך עוד מבחן שלנו שבוצע על-מנת לבדוק שהחותם אכן עושה את הפעולה שלו.
חן בר יוסף: זאת אומרת, אם תא הדלק נפתח בדרך לתחנה?
חן בר יוסף: האם הוא נפתח מטר לפני התחנה?
חן בר יוסף: לוודא שאף אחד לא נוגע בדלק לאורך כל שרשרת האספקה.
חן בר יוסף: אכן בינואר 2011 אושר החותם הראשון.
חן בר יוסף: למשק ניתן שנה וחצי להתארגן לקראת יישומו והתקנתו של החותם הזה.
חן בר יוסף: באותו זמן, החותם הראשון שאושר היה גם החותם היחיד.
חן בר יוסף: מחירו של החותם הזה, גם בעינינו, היה די גבוה.
חן בר יוסף: לשמחתנו, ביוני האחרון הצטרפה עוד חברה, שבדיון האחרון היתה רגע לפני האישור ושבוע וחצי או שבועיים אחרי הדיון היא קיבלה את כל האישורים.
חן בר יוסף: למעשה, בחצי השנה האחרונה - - -
לאה ורון: כמה חברות פועלות בשוק בעניין הזה?
חן בר יוסף: שתיים, "סיגנא" ו"אי.
חן בר יוסף: גי.
חן בר יוסף: טק" שמאז ינואר 2011 היא חותם מאושר.
כרמל שאמה-הכהן: אין דברים כאלה בעולם?
חן בר יוסף: בעולם זה לפעמים מורכב כי זה חלק בילט אין בתוך המשאית.
חן בר יוסף: יש להם כל מיני חתימות וסגירות פניאומאטיות שכשמייצרים את המשאיות זה כבר בילט אין.
חן בר יוסף: במשאיות שמתקבלות פה בישראל זה לא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: לא יותר פשוט לשנות את התקן של המשאיות?
חן בר יוסף: תשאל את משרד התחבורה, תשאל אותם.
חן בר יוסף: לדעתי לא.
חן בר יוסף: היה כבר צי רכב של 1,000 משאיות וניסו לעשות סדר בעניין הזה.
חן בר יוסף: מאז יולי לא שקטנו על שמרינו.
חן בר יוסף: התרענו והזכרנו לחברות בספטמבר שצו החיתום מגיע לסיומו ובינואר 2013 כולם צריכים להיות ממותקנים.
חן בר יוסף: בתחילת אוקטובר או באמצע אוקטובר עשינו בדיקה כדי להבין איפה המשק עומד.
חן בר יוסף: על פניו, מתוך סדר גודל של 900 מיכליות כביש – זאת הנחת העבודה, זה לא מידע שהוא מדויק כל-כך.
חן בר יוסף: הנחת העבודה היא ששני שליש מהמיכליות האלה מגיעות לתחנות הדלק הציבוריות.
חן בר יוסף: כלומר, סדר גודל של 400 עד 600 מיכליות כביש, צריכות להיות עם חותם.
חן בר יוסף: אנחנו גם בדקנו אצל שני הספקים כמה מיכליות ממותקנות.
חן בר יוסף: התשובה שקיבלנו - - -
איתי עצמון: הבדיקה נכונה לאיזה תאריך?
חן בר יוסף: 25.10, לפני כחודשיים.
חן בר יוסף: המידע שקיבלנו גרם לנו להבין שחוץ מזה שאנשים לא התקינו את המתקן, אנחנו יכולים להגיע למשבר אספקה במשק.
חן בר יוסף: כי יש לנו 150 מיכליות שהותקנו על-ידי חברה אחת ויש צבר הזמנות שאפילו לא מותקן עדיין של החברה השנייה.
חן בר יוסף: נציג חברת סיגנא היה פה בדיון אמר והכריז: לי יש זמן ייצור של 3 חודשים שאף אחד לא יחשוב שאני יודע לספק את המוצר עכשיו.
לאה ורון: אתם מכירים את המכתב ששלח מנכ"ל סיגנא לוועדת הכלכלה?
לאה ורון: הסמנכ"ל צריך להיות פה.
בנימין נתניהו: זה אני.
לאה ורון: לא העברתם למשרד את המכתב של המנכ"ל?
בנימין נתניהו: המכתב של המנכ"ל נשלח אתמול במייל ואני מבין שהתשובה שהתקבלה היא שאני אציג את הדברים פה.
לאה ורון: אבל למשרד לא העברתם?
חן בר יוסף: אנחנו קיבלנו את רשימת צבר ההזמנות שלו.
בנימין נתניהו: למשרד העברנו שורה של דיווחים קודם.
בנימין נתניהו: נשלחו מספר דיווחים.
חן בר יוסף: זה נכון.
חן בר יוסף: ממה שאנחנו מבינים, אנחנו עם סדר גודל שבין שליש לחצי מהמשאיות במדינת ישראל ממותקנות.
חן בר יוסף: להבנתנו, בלי אישור נוסף מביאים את משק הדלק לבעיה.
חן בר יוסף: לכן אנחנו מבקשים את ההחרגה.
חן בר יוסף: לדעתנו, הזמן שהיה אפשר התארגנות.
חן בר יוסף: אנחנו רואים שעדיין חלק מחברות הדלק לא מיהרו לחתום.
חן בר יוסף: עדיין, כיוון שהבעיה הופכת להיות מבעיה שלהם לבעיה של הציבור, אז ברמת האחריות הציבורית נראה לנו לנכון לתת הארכה ולהסביר לכולם שזאת הארכה אחרונה ולחייב אותם לצאת לדרך.
איתי עצמון: איך אתם יכולים להיות בטוחים שזאת הארכה אחרונה?
איתי עצמון: מהמכתב ששלחה חברת סיגנא הם אומרים שתידרש כשנה להשמת התקנת המערך ו-6 חודשים נוספים להטמעת המערכת במערך הדלק בישראל כדי להגיע לפעולה נאותה ושלמה.
לאה ורון: הם מדברים על מחצית 2014 ולא מחצית 2013.
חן בר יוסף: אני מזכיר שיש שני ספקים במשק ושכל אחד יבחר את מי שיוכל לספק לו על-מנת לעמוד במועדים.
חן בר יוסף: אני מזכיר שיש גם תועלת ציבורית גדולה מאוד מזה שהמכשירים כבר יותקנו.
חן בר יוסף: אם זה יהיה 6 או 9 חודשים, יכול להיות שיש פה מקום לדיון, אבל למרוח את זה עד אין קץ, אין מקום.
חן בר יוסף: בדיון הקודם אמר מנכ"ל סיגנא שייקח לו 3 חודשים.
חן בר יוסף: אני לא רואה שכולם רצו לחתום איתו.
חן בר יוסף: זה אומר משהו גם על התהליך שבו החברות נהגו.
לאה ורון: המנכ"ל של החברה השנייה גם נמצא פה.
מיכה אורבך: אנחנו לא רואים בעיה, המערכת שלנו עובדת כבר הרבה זמן, חוץ מזמן סביר למתקון מיום ההזמנה עד יום האספקה שזה חודשיים שלושה, זה תהליך רגיל של ייצור המערכת.
מיכה אורבך: לנו יש מערכת שכבר עובדת.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אתם יכולים למתקן את כל המכליות תוך חודשיים שלושה?
מיכה אורבך: בעיקרון כן, מיום ההזמנה עד יום האספקה צריכים חודשיים שלושה.
חן בר יוסף: גם אם ינחתו עליך 400 מיכליות?
מיכה אורבך: זה נשמע שצריך קצת יותר לכמות כזאת גדולה.
מיכה אורבך: בגדול, אלה זמני האספקה של המערכת.
חן בר יוסף: שאלתי אם הוא יוכל לעמוד בזה כי אנחנו יודעים שיש בעיה במוסכים שמתקינים.
חן בר יוסף: ייווצר פה צוואר בקבוק מאוד גדול.
חן בר יוסף: לכן אנחנו כן חושבים שצריך חצי שנה ולא חודשיים שלושה.
בנימין נתניהו: אני מבקש להתייחס מבחינת חברת סיגנא ולבקש הגנה.
בנימין נתניהו: אנחנו נכנסנו כספק שני וקיבלנו את האישור רק ביולי 2012.
בנימין נתניהו: רק אז, מאותו מועד שקיבלנו את האישור, רק אז יכולנו להתארגן לייצור סדרתי.
בנימין נתניהו: עשינו את כל המאמצים להתארגן לייצור סדרתי שזה אומר, לפתוח קו ייצור, להזמין חלפים בארץ ובחו"ל.
בנימין נתניהו: רק בסוף אוקטובר יכולנו להתחיל לספק את המערכות הראשונות, שזה זמן בהחלט סביר, מהתחלת ההתארגנות לייצור בחודש יולי.
בנימין נתניהו: כשהתחלנו לספק את המערכות הראשונות, לכל מערכת חדשה יש את חבלי הלידה שלה.
בנימין נתניהו: נתקלנו בכל מיני בעיות, חלקן מכאניות, עם התאמה לסוגים שונים של מיכליות, עם התאמה לסוגים שונים של ציוד הטעינה במתקני המילוי.
בנימין נתניהו: יש מקומות שיש בהם זרועות מילוי מסוג ישן.
בנימין נתניהו: היינו צריכים לעשות את כל ההתאמות האלה.
בנימין נתניהו: היו לנו בעיות באספקת חלפים, בעיקר חומרי גלם מחוץ לארץ.
בנימין נתניהו: ספק סיני שהיינו קשורים איתו ברכיב קריטי פשט את הרגל ונאלצנו לפנות לייצור מקומי כחול לבן.
בנימין נתניהו: כל הדברים האלה קורים במהלך של ייצור מוצר חדש.
בנימין נתניהו: מתוך הזמנו ל-100 מיכליות שקיבלנו במהלך אותה חצי שנה, הספקנו להתקין 30 מיכליות.
בנימין נתניהו: אנחנו זקוקים לעוד 6 חודשים להשלים את שאר אותן 100 מיכליות שכבר הזמינו אצלנו.
בנימין נתניהו: מעבר לזה, ואת זה ציין מנכ"ל החברה שלנו בישיבה הקודמת של הוועדה, נדרשת תקופת הטמעה והכנסת המערכות לפעולה.
בנימין נתניהו: זה שהמערכת מותקנת, זה עדיין לא אומר שהיא פועלת ומתפקדת לפי כל הדרישות שמופיעות בצו.
לאה ורון: לאחר תקופת ההטמעה מה התפקיד של החברה בשירותים לחותמים?
לאה ורון: האם יש קשר רציף או רק כאשר מתקלקל חותם?
בנימין נתניהו: יש בהחלט קשר רציף מבחינת אספקת שירותי המידע.
בנימין נתניהו: לפי הוראות הצו, צריך להעביר את המידע למחשב מרכזי ומשם לעקוב.
בנימין נתניהו: חברות הדלק מתבקשות לשמור 3 שנים את כל אירועי החיתום.
בנימין נתניהו: את השירותים האלה אנחנו מספקים באופן שוטף במסגרת המעקב אחרי הפעולה של המערכת.
בנימין נתניהו: בנוסף יש שם שירותי תחזוקה.
בנימין נתניהו: אני רוצה להבהיר שוב את הנושא של תהליך ההטמעה.
בנימין נתניהו: אחרי שמערכת מורכבת במכלית צריך להגיע למיכלית ולבצע כל מיני הגדרות במחשב ולראות שכל החיישנים אכן מתפקדים והנתונים מגיעים למחשב המרכזי.
בנימין נתניהו: צריך להדריך את הנהג.
בנימין נתניהו: לפעמים צריך לצאת איתו לסיבוב נסיעה כדי שיידע איך לעבוד עם המערכת.
בנימין נתניהו: זה תהליך שלוקח את הזמן שלו.
בנימין נתניהו: לכן אנחנו מדברים על 6 חודשים נוספים מעבר לאותם 6 חודשים שדרושים לנו להשלים את ההתקנות לאותו צבר הזמנות שכבר יש לנו.
לאה ורון: מה העמדה של המשרד?
חן בר יוסף: המשרד הביע את עמדתו בטיוטת הצו.
חן בר יוסף: לו יצויר שהדבר הזה הוא עד כדי כך קטלני לאחת החברות ואין עניין בזה, אפשר להאריך את זה בתקופה נוספת.
חן בר יוסף: שוב, שנה וחצי נראה לנו יותר מידי.
חן בר יוסף: לו יצויר שכל המערכות מותקנות ואנחנו בתקופת הטמעה, אז אפשר חלק מהפרמטרים.
חן בר יוסף: אבל צריך שהם יגיעו למצב של התקנה.
חן בר יוסף: זה רוביקון שצריך לחצות אותו.
בנימין נתניהו: אני גם רוצה להוסיף שבצו המקורי יש סעיף 8 שממנו אפשר להבין את כוונת המחוקק המקורית, שתהיה תקופת מעבר של 6 חודשים, שבה ניתן יהיה להפעיל במקביל מערכות אלקטרוניות וחותמים מכאניים שקיימים.
בנימין נתניהו: להבנתי, הכוונה היתה לאותה תקופת הטמעה של הכנסת המערכות לפעולה ממשית מעבר להתקנה שלהם.
בנימין נתניהו: זה מופיע בסעיף 8 בסוף הצו המקורי.
לאה ורון: אתה מדבר על החותם המכאני?
בנימין נתניהו: כן.
בנימין נתניהו: מדובר שם על תקופת הפעלה במקביל, שזאת תקופה שאנחנו רואים אותה כתקופת הרצה, כתקופת הטמעה, אותה תקופה של 6 חודשים שאני מדבר עליה.
כרמל שאמה-הכהן: מה הנכונות להתגמש?
חן בר יוסף: שנה, לא מעבר.
נחום יהושע: "צו הפעלת רכב (מנועים ודלק)(ניפוק דלק במכלית) (תיקון), התשע"ג-2012 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2, 3 ו-4 לחוק הפעלת רכב (מנועים ודלק), התשכ"א-1961 (להלן – החוק), בהתייעצות עם ש התחבורה והבטיחות בדרכים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין התשל"ז-1977, אני מצווה לאמור: תיקון סעיף 8 בסעיף 8 לצו הפעלת רכב (מנועים ודלק( (ניפוק דלק במכליות), התשס"ז-2007, בסופו יבוא: "(ד) על אף האמור בתקנת משנה (ג), בתקופה שעד יום כ"ג בתמוז התשע"ג (1 ביולי 2013)" - - -
חן בר יוסף: את זה נתקן ל-1.1.2014.
נחום יהושע: - " יכול שבמקום חותם ומערכת בקרה, כהגדרתם בחלקים 1 ו-2 לתוספת, ייחתם כל תא מכלית בחותם מכני, ויחולו הוראות הצו בשינויים המחויבים".
כרמל שאמה-הכהן: הערות היועץ המשפטי, בבקשה.
איתי עצמון: בסעיף קטן ג', בסעיף 8, יש הגדרה של חותם מכני.
איתי עצמון: בסיפה כתוב: "לעניין זה חותם מכני, אביזר נעילה הנושא מספר מזהה ואינו ניתן לפתיחה אלא בפגימתו".
איתי עצמון: לא הפניתם להגדרה.
איתי עצמון: צריך לעשות את הקישור לסעיף קטן ג'.
איתי עצמון: צריך להוסיף: "ייחתם כל תא מכלית בחותם מכני כהגדרתו בסעיף קטן ג'.
כרמל שאמה-הכהן: הצו מאושר עם השינויים, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: עניינה היום - הנפקת אגרות חוב צמודות למחירי דיור.
כרמל שאמה-הכהן: אציג את הנושא ואחר כך נפתח את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: לפני כשנה פניתי לאוצר עם הצעה שעיקרה - שהמדינה תנפיק אג"ח שצמוד במקום למדד או לדולר או בריבית קבועה או משתנה שקלית למחירי הדיור כחלק ומענה לביקושים שהלכו וגברו בהשקעה בתחום הדיור.
כרמל שאמה-הכהן: היתרונות שראיתי אז לדעתי הם היו מוגברים בעיקר לצד הצעדים האחרים שנקטה המדינה בעניין בועת הנדל"ן שעיקרן זה הכבדה על כספים לזרום לתחום ההשקעה בנדל"ן על משקיעים בעיקר ועידוד של כספים לצאת מתחום הנדל"ן.