GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב יוסף: לגבי התשלום הקבוע, כאשר צרכן מסתכל ושואל אותי מה כולל התשלום הקבוע, מבחינת המידע שאני נותנת לו, זה מספק את הציבור שאני משיבה לו.
כרמל שאמה-הכהן: למה המחיר של חשמל לתאורת חשמל זול יותר מאשר החשמל הביתי?
אורנה גולן: כי זה רק בלילה.
מירב יוסף: איך קובעים את החשמל?
מירב יוסף: קובעים את החשמל לפי העלות השולית שמכניסים לתעריף.
מירב יוסף: אם יש לך צריכת חשמל רק בלילה, אז בעצם בלילה התחנות היקרות לא עובדות.
מירב יוסף: לכן התעריף הוא יותר זול.
מירב יוסף: אגב, רק מבחינת ההיקפים.
מירב יוסף: חשבונות חשמל קטנים יכולים להינתן גם לדירות יוקרה.
מירב יוסף: אנשים שקונים פה דירות בארץ וחוזרים לחו"ל, אז אין שם צריכת חשמל.
יצחק שחק: הם לא רוב.
כרמל שאמה-הכהן: הן דירות ריקות, הם ישלמו.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על מנגנון כמו המנגנון של המים, מי שלא צורך ישלם את החשבון הקבוע.
מירב יוסף: אדם שלא נמצא בדירה שלו, יש לו אפשרות לבקש מחברת החשמל להתנתק.
מירב יוסף: הוא מודיע שהוא רוצה להתנתק והוא לא משלם תשלום קבוע.
כרמל שאמה-הכהן: כמה עולה ניתוק?
מירב יוסף: ניתוק עולה 70 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אז מה הוא עושה בזה, זה כמעט 4 חודשים?
כרמל שאמה-הכהן: כמה עולה החיבור?
מירב יוסף: גם 70 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: זה 10 חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא רלוונטי לעניין.
יצחק שחק: אני כלכלן חיצוני עצמאי.
יצחק שחק: אני רוצה להתייחס לנתון של 2,200,000 צריכה ביתית.
יצחק שחק: אני עושה חשבון מהיר: 2,200,000 כפול 14.5 שקלים לחודש כפול 12 חודשים נותן 383 מיליון שקלים, שזה לא דבר מבוטל.
יצחק שחק: בואו נדבר על הנתונים האלה.
מירב יוסף: מה יש לדבר על הנתונים?
יצחק שחק: אמרת שזה 440 מיליון.
יצחק שחק: זה 383 מיליון.
מירב יוסף: על איזה נתונים אתה רוצה לדבר.
מנחם קמש: בוא נדבר קצת כלכלה.
מנחם קמש: אתה צריך לשלם על השירות שאתה מקבל כמו על כל מוצר אחר.
מנחם קמש: כשאתה משלם תשלום עבור צריכה, אתה משלם על הדלק שאתה צורך.
מנחם קמש: ככל שאתה צורך אתה גורם לעליות גבוהות יותר.
מנחם קמש: אתה גורם לכך שיבנו תחנות נוספות.
מנחם קמש: אתה גורם לכך שיבנו קווי הולכה נוספים.
מנחם קמש: לכן הצריכה משפיעה על התפתחות הרשת וכמובן אתה תשלם לפי הצריכה.
מנחם קמש: זה מה שאתה גורם מבחינת עלות.
מנחם קמש: יש עלויות קבועות שלא משתנות ולא תלויות בצריכה.
מנחם קמש: גם אם תצרך 3 או תצרך 10, אתה תקבל את השירות כמו צרכן שצורך 10 ולכן אתה תצטרך לשלם את אותו דבר.
מנחם קמש: לדוגמא, עלות מונה שמותקן אצלך, המונה עולה אותו דבר לאחד שצורך 5 ולשני שצורך 10.
מנחם קמש: מה יהיה התשלום עבור המונה?
מנחם קמש: עבור המונה יהיה תשלום של שירותי הון, כלומר, פחת ומימון על המונה עצמו בפריסה לאורך חיי המונה שזה 30 שנה.
מנחם קמש: לכן, התשלום הקבוע בתוכו כולל את עלות המונה.
מנחם קמש: דבר נוסף זה כולל את עלות ה"בילינג".
מנחם קמש: כשאתה שם את החשבון במעטפה ושולח, זה לא משנה אם צרכת 10 או 5, עדיין צריך לשים את הבול ולשלוח.
מנחם קמש: לכן זאת עלות קבועה ולכן זה יופיע גם בתשלום הקבוע.
מנחם קמש: אותו דבר לגבי קבלת קהל.
מנחם קמש: כשאתה מתקשר ל-103, יש צוות שעומד מאחריך ולא משנה כמה אתה צורך.
מנחם קמש: אתה צורך 5 או צורך 10, אתה גורם לעלות של אותו מוקדם.
מנחם קמש: לכן זה יבוא לביטוי בתשלום הקבוע.
מנחם קמש: להיפך, פה אנחנו עושים מניעת סבסוד צולב ככל האפשר.
מנחם קמש: לכן מתחייב שיהיה תשלום קבוע ותשלום משתנה.
כרמל שאמה-הכהן: למה את כל זה לא מבינים הכלכלנים של רשות המים?
כרמל שאמה-הכהן: הם עברו ממצב אחד למצב השני.
כרמל שאמה-הכהן: היה תשלום קבוע במים והוא בוטל בצורה מרוככת, אם יש צריכה הוא לא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: יצאו ממקום שחשבו שהוא פחות טוב ועברו למקום שהוא טוב.
מנחם קמש: אנחנו עובדים לפי עקרונות כלכליים.
מנחם קמש: כמו שאמרתי, צריך לשלם עבור השירות.
מנחם קמש: עד כמה שאני יודע ממה שקורה במים, יש שם עיוותים כלכליים.
מנחם קמש: עיוותים כלכליים בזה שמחיר המים לא שווה לכל צרכן.
מנחם קמש: הוא תלוי במגזר מסוים אבל עלות המים - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי את זה.
מנחם קמש: יש תעריף שונה למגזר ביתי - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר בתוך הביתי, עזוב את המגזרים האחרים.
כרמל שאמה-הכהן: גם בחשמל יש כל מיני תעריפים.
מנחם קמש: לא, בחשמל כל אחד משלם את העלות אותה הוא גורם.
כרמל שאמה-הכהן: יש מחיר לקילוואט שעה שונה לכל מיני סוגים של צרכנים.
מנחם קמש: לא, בוא נבהיר את זה.
מנחם קמש: יש מחיר צריכה שמשתנה על פני השעות.
מנחם קמש: בכל דקה ודקה עלות הייצור שלי משתנה.
מנחם קמש: ככל שהביקוש עולה משתמשים בתחנות פחות יעילות, זה אומר שעלות הייצור עולה כשהביקוש עולה.
כרמל שאמה-הכהן: אני כצרכן ביתי אדיש לדברים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: כשאני מדליק את החשמל, אני משלם את אותו מחיר.
מנחם קמש: אז בוא נראה ממה מורכב התעריף הביתי.
מנחם קמש: התעריף הביתי מורכב מאותו תעריף תעו"ז, דהיינו, תעריף עומס וזמן.
מנחם קמש: זה תעריף שמשתנה.
מנחם קמש: אבל, מה העניין פה?
מנחם קמש: כדי לדעת כמה אתה צורך בשעה מסוימת, צריך להתקין לך מונה תעו"ז.
מנחם קמש: המונה הזה הוא מונה יקר יחסית.
מנחם קמש: לכן, מבחינת כדאיות כלכלית, לצרכנים קטנים יחסית, מכיוון שעלות המונה היא גדולה, לא כדאי להתקין את אותו מונה שיודע למדוד את הצריכה השעתית.
לאה ורון: מה הגובה של המונה והתקנתו?
מנחם קמש: תלוי, זה משתנה.
מנחם קמש: בשנים האחרונות זה התחיל ב-300 דולר בשנת 2002 וזה יורד לכיוון ה-180 דולר.
מנחם קמש: תלוי איזה סוג מונה ומה הפונקציות שלו, זה יכול להיות 100-150 דולר.
מנחם קמש: אז יש לנו את תעריף התעו"ז.
מנחם קמש: לצרכנים הקטנים, מכיוון שעלות המונה היא גדולה, שמים מונה אחיד.
מנחם קמש: הוא כמו ספידומטר באוטו, הוא יודע לבדוק רק מקריאה לקריאה.
מנחם קמש: שם אנחנו מסתכלים על כל קבוצת הצרכנות כאילו היא צרכן אחד תעו"זי.
מנחם קמש: כלומר, יש לה צריכה שונה באותם מקצבי שעות.
מנחם קמש: אנחנו עושים לה ממוצע משוקלל לפי אותו תעריף משתנה ואנחנו מגיעים לממוצע למגזר.
מנחם קמש: כלומר, הממוצע למגזר לתעריף הביתי הוא בעצם נגזרת של התעריף המשתנה.
מנחם קמש: המגמה אצלנו היא יותר ויותר ללכת למונה התעו"ז.
מנחם קמש: יותר ויותר אנחנו מפחיתים את הרף שקבוצת הצרכנים מחויבת לפי תעו"ז.
מנחם קמש: אנחנו התחלנו ב-100,000 קווט"ש בשנה, הורדנו את זה ל-60,000 קווט"ש בשנה, עכשיו אנחנו ב-40,000 קווט"ש לשנה והמגמה הולכת ויורדת ככל שעלות המונים התעו"זים הולכת ויורדת.
כרמל שאמה-הכהן: שאלת התעו"זים היא פחות רלוונטית.
מנחם קמש: היא נגזרת של התעו"ז.
כרמל שאמה-הכהן: לא יכול להיות שתהיה מדיניות שונה במים ובחשמל.
כרמל שאמה-הכהן: לא קיבלתי שום הסבר.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא מספיק להגיד שזה שונה.
כרמל שאמה-הכהן: לא הוכח שזה שונה.
כרמל שאמה-הכהן: אם בסוף יש מחיר אחד לצרכן – זה שיש בהתחלה עלויות יצור שהן שונות בשעות, בסוף יש עלות אחת לצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: זאת השיטה.
כרמל שאמה-הכהן: יש עלות אחת לצרכן במים, יש עלות אחת בחשמל.
כרמל שאמה-הכהן: בשתיהן יש כמעט את אותה שיטה של תשתיות, מונה, תקופת חשבון, בול, מעטפה.
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שאמרתם זהה.
כרמל שאמה-הכהן: במים השיטה היא הרבה יותר סוציאלית.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה עיוות כזה גדול שאי-אפשר לחיות איתו, תשנו גם במים.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה אומר שיש משהו שהוא לא בסדר, שהוא עיוות – אני חושב שעיוות זה שאני רואה פה בנתונים שהצרכן הקטן משלם 23% יותר על חשבון החשמל שלו בגלל שהוא צורך מעט.
יצחק שחק: אני רוצה להתייחס לנתונים שהוא אמר.
יצחק שחק: המוצר שחברת החשמל מוסר, ואני עוזב את המים בצד, היא לא וואט שעה.
מנחם קמש: זה אחד המוצרים.
מנחם קמש: יש סדרה ארוכה של מוצרים.
יצחק שחק: אני כצרכן צורך קילוואט לשעה, נקודה.
מנחם קמש: אני לא מסכים איתך.
יצחק שחק: תנו לי להציג.
מנחם קמש: זה חוסר ידיעה של השוק.
מנחם קמש: יש לך שורה ארוכה - - -
יצחק שחק: אני אגלה לך שאני יודע את השוק.
מנחם קמש: יש לך שורה ארוכה של מוצרים.
מנחם קמש: יש ספק של תעריפים.
יצחק שחק: תן לי להגיד, אחר-כך תגיד מה לא נכון.
יצחק שחק: פעם התקינו מונה והוא עלה הרבה.
יצחק שחק: מי שמתקין היום זאת "סימנס", חברה שאני קצת מכיר.
יצחק שחק: פעם שלחו אנשים לקרוא את המונה.
יצחק שחק: כבר לא צריך לשלוח לקרוא את המונה.
מנחם קמש: זה פשוט לא נכון.
יצחק שחק: העלויות של זה ידועות לחברת החשמל מזה 60 שנה, אז אל תפתיעו אותנו עם הסטטיסטיקה.
יצחק שחק: כל שנה יש קיץ, כל שנה יש חורף והנתונים ידועים.
יצחק שחק: הסטטיסטיקה של חברת החשמל לקיץ ולחורף ידועה לכל.
יצחק שחק: אז נא לא להעמיס את עומס החשמל עלינו כאינפורמציה בלתי ידועה.
יצחק שחק: הכול ידוע, כל שנה.
מנחם קמש: זה בדיוק העניין, שעומס החשמל לא כלול בתשלום הקבוע.
יצחק שחק: אני לא יכול לדבר כך.
יצחק שחק: בשורה התחתונה אתה מוכר מוצר.
יצחק שחק: כמה עולה לך לייצר אותו, תעשה אתה את החשבון ותגיד לי כמה יעלה לי קילוואט שעה, אני הצרכן.
יצחק שחק: זה המחיר לצרכן הביתי.
יצחק שחק: רבותיי, בואו נתרכז.
יצחק שחק: היום מונים שמתקינים לא צריך לבוא לבית, לפתוח את ארון החשמל ולקרוא אותו.
יצחק שחק: "סימנס" אלקטרונית קוראת את המונים.
יצחק שחק: חברת החשמל תקרא אותם במוקד שלה ותזין את הנתונים.
יצחק שחק: מבחינה כלכלית אני קונה קילוואט שעה, נקודה.
יצחק שחק: אתה תקבע את המחיר לזה.
אורנה גולן: כנציגת חברת החשמל, אני רוצה להתייחס לנושא בכללותו.
אורנה גולן: מה שאמרו פה חבריי לרשות החשמל, זה נכון.
אורנה גולן: מבחינת חברת החשמל, אנחנו כל חודשיים יוצאים לקרוא מונה.
אורנה גולן: המונים של לא של "סימנס", אנחנו קוראים בחברות אחרות.
יצחק שחק: אני יודע.
יצחק שחק: גם ארונות החשמל הם לא של "סימנס" והם מלפני 30 שנה.
אורנה גולן: אני לא הפרעתי לך לדבר ואני מבקשת את רשות הדיבור ללא הפרעות.
אורנה גולן: בעיקרון, כל חודשים מגיעים קוראים למונה.
אורנה גולן: אנחנו לא יודעים אם הלקוח נמצא בבית או לא, צורך בבית או לא.
אורנה גולן: מבחינתי, הקורא יוצא לשטח.
אורנה גולן: בלילה אנחנו מריצים, מפיקים חשבון שנשלח ללקוח.
אורנה גולן: הוא מגיע ללקוח שמשלם.
אורנה גולן: יש עמלות גבייה.
אורנה גולן: יש לנו מונה, המונה מופחת על-פני השנים.
אורנה גולן: יש בדיקות תקופתיות וכדומה.
אורנה גולן: זאת אומרת, לחברת חשמל נגרמות העלויות האלה ולא משנה אם הוא צורך 100 קילוואט, בכלל לא או 2,000 קילוואט ויותר.
אורנה גולן: מבחינתנו אנחנו מוציאים בפועל את כל העלויות האלה.
אורנה גולן: קריאה מרחוק זה ללקוחות הגדולים יותר.
אורנה גולן: תוך 5 שנים תהיה מניה חכמה ואז נגיע לאותם לקוחות בקריאה מרחוק ולא פיזית והתשלום הקבוע ישתנה בהתאם.
אורנה גולן: נכון להיום, אלה העלויות שנגרמות לנו.
אורנה גולן: מבחינתנו, אם יחליטו שזה יהיה עם תשלום קבוע או בלי תשלום קבוע, חברת חשמל צריכה לקבל את הכיסוי עבור העלויות האלה.
אורנה גולן: זאת אומרת, אם זה יהיה דרך תשלום קבוע או דרך מחיר קילוואט או כל אופציה אחרת שיחליטו, הרשות תצטרך להכיר לנו בזה ואנחנו נצטרך לקבל את זה.
אורנה גולן: לכן, זה לא משנה איך זה יתבצע.
אורנה גולן: כמו שציינה מירב, הלקוח אוהב באמת לדעת על מה הוא משלם.
אורנה גולן: הוא לא אוהב סל כזה וברגע שיש תשלום קבוע הוא יודע בדיוק.
אורנה גולן: בשורה התחתנה, חשוב לי לציין שאלה עלויות שנגרמות בפועל ויוצאות מחברת חשמל וצריך לשלם עליהן.
אמיר אדרי: אני רוצה להתייחס לשני היבטים מרכזיים.
אמיר אדרי: הראשון, סוגת הפרוגרסיביות.
אמיר אדרי: בעצם ההצעה אומרת לבטל את התשלום הקבוע ולהעמיס את התשלום הקבוע על הקווט"ש.
אמיר אדרי: על-ידי הפעולה הזאת אנחנו מפחיתים את התשלום לעשירונים הנמוכים ומנגד מייקרים את חשבון החשמל לשאר העשירונים.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש שמשק החשמל הוא לא כמו משק המים.
אמיר אדרי: כלומר, השונות בין העשירונים מבחינת חשבון החשמל הוא לא גבוה וחד כמו במים.
אמיר אדרי: במים יש את הסיפור של גינות, בריכות, זה לא אותו עולם.
אמיר אדרי: בעצם, על-ידי פעולה כזאת, אנחנו לא מייקרים את תעריף החשמל לעשירים, אלא פשוט מייקרים את תעריף החשמל לעשירונים שביעי, שמיני ותשיעי, שזה בעיקר מעמד הביניים.
אמיר אדרי: כלומר, השינוי המוצע כאן הוא לא בעצם מס על עשירים או ייקור החשמל.
אמיר אדרי: זאת פשוט הסטה מהשכבות החלשות - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתה מייקר את תעריף החשמל בפועל לעשירונים הגבוהים באחוזים בודדים בין 1.5% ל-3% מקסימום ואתה מוזיל בלמעלה מ-10% לאנשים עם חשבונות חשמל קטנים.
כרמל שאמה-הכהן: יש דבר יותר נכון מזה?
אמיר אדרי: אני רוצה להדגיש את הסוגיה שבעצם אנחנו מייקרים את החשבון למעמד הביניים, זאת הפעולה.
אמיר אדרי: מנגד אנחנו מגדילים את החשבון - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא נכון, הממוצע הוא אדיש.
כרמל שאמה-הכהן: מי שנמצא בממוצע, פלוס מינוס 5%, יהיה אדיש.
כרמל שאמה-הכהן: מי שאדיש לממוצע זה 0% שינוי.
כרמל שאמה-הכהן: מי שפלוס מינוס באותו עשירון, שינוי מזערי לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: השינוי המהותי הוא בקצוות.
כרמל שאמה-הכהן: בקצה של החלשים, אותו זקן ערירי שעליו דיברנו, הוא יקבל הוזלה משמעותית בחשבון החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: בקצה של אלה שצורכים הרבה חשמל, משפחות גדולות עם בתים גדולים, עם תאורת חצר, בריכות – אני אומר לך שהחשבון של אבא שלי הוא כ-4,000 שקלים, אז הוא ישלם עוד 1.5%-2%.
אמיר אדרי: השונות היא נמוכה יחסית.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יעשה את זה בשמחה.
אמיר אדרי: בין העשירונים לפי הכנסה, השונות היא נמוכה יחסית.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה טבלה.
כרמל שאמה-הכהן: הטבלה נכונה?
מנחם קמש: חשוב לי להדגיש שבסוף המהלך זה פשוט ייקור החשמל גם למעמד הביניים.
כרמל שאמה-הכהן: מי זה מעמד הביניים?
אמיר אדרי: אם זה עשירון שמיני ותשיעי זה מעמד הביניים וזה ייקר להם את חשבון החשמל.
אמיר אדרי: מעבר לזה, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו, האם זה נכון באמצעות משק החשמל - - -
כרמל שאמה-הכהן: עשירון תשיעי זה מעמד ביניים בשבילך?
אמיר אדרי: עשירון שמיני ותשיעי זה לא אנשים עשירים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יודע למי אנחנו באים לעזור פה?
כרמל שאמה-הכהן: ייקור של העשירון התשיעי ב-3% ולהקל ב-23% על העשירון של האנשים הכי חלשים במדינה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר עניין של גישה.
כרמל שאמה-הכהן: הכי חשוב זה שתהיה עמדה אחת לממשלה בעניין המים והחשמל.
כרמל שאמה-הכהן: זה דבר שאנחנו נדרוש.
אמיר אדרי: בהמשך למה שאמרת, חשוב לי להגיד שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו, האם זאת הדרך הנכונה להקטין אי שוויון באמצעות משק החשמל?
אמיר אדרי: כלומר, אם אנחנו באמת חושבים שיש בעיה מבחינת חלוקת העושר ומעוניינים להקטין את השוויון, האמצעי הראוי והנכון מבחינה כלכלית זה להשתמש בכלים תקציביים או מיסויים.
אמיר אדרי: כלומר, מיסוי ישיר או הגדלת תקציב הרווחה.
אמיר אדרי: זאת הדלת הראשית וזאת הדרך הנכונה לעשות את זה.
אמיר אדרי: ככל שאנחנו עושים אחרת, אנחנו בעצם עושים כאן כל מיני סיבסודים צולבים ובעצם מעוותים את המחיר ומונעים את הדיוק של המחיר שיש לו חשיבות קריטית.
אמיר אדרי: מחיר מדויק הוא בעצם מה שמנקה את השווקים, זה מה שמלמדים בכלכלה.
אמיר אדרי: זה בעצם מה שגורם לצרכנים וליצרנים לראות את המחיר הנכון.
אמיר אדרי: ככל שאנחנו עושים פעולות כאלה, אנחנו מעוותים את המנגנון התמחירי.
אמיר אדרי: לכן, אם זה מה שצריך לעשות, הממשלה צריכה לבוא ולקבל החלטה להגדיל את תקציב הרווחה, להשתמש יותר בכלים מיסויים שמביאים לפרוגרסיביות.
אמיר אדרי: המהלכים האלה זה לבוא בדלת העקיפה וליצור עיוותים.
כרמל שאמה-הכהן: אני אצטרך לשבת יחד עם רשות המים ולראות למה הם מאמינים בשיטה שאתה אומר שהיא כל-כך מעוותת.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אותה ממשלה.
אמיר אדרי: צריך לבדוק את זה איתם.
כרמל שאמה-הכהן: מי קבע את זה?
אמיר אדרי: אני לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: יצאה בת קול וקבעה את זה?
כרמל שאמה-הכהן: ישבו אנשי מקצוע.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שהם לא שלפו את זה מהמותן.
כרמל שאמה-הכהן: ישבו אנשי מקצוע ברשות המים וקבעו את זה על-פי אמות מידה כלכליות.
כרמל שאמה-הכהן: הם מכירים לא פחות ממך את הפרוגרסיביות, של האפשרות לעשות את זה דרך מיסוי.
אמיר אדרי: אני לא יודע, יכול להיות שזה נעשה באמצעות חקיקה.
אמיר אדרי: אני לא יודע, צריך לבדוק את זה.
מנחם קמש: יש נקודה נוספת לחשיבות של הדיוק בתעריף וזה הנושא של תחרות עתידית.
מנחם קמש: כשאנחנו רוצים שתהיה פה תחרות עתידים במקטעים השונים של שרשרת החשמל, אם זה בייצור, אם זה בהולכה, אם זה בחלוקת החשמל, אם זה בהספקת החשמל, חשוב לאותת נכון על המחיר ולא לעוות אותו.
מנחם קמש: זאת אומרת, חשוב לזהות את השירותים של המקטעים השונים, אם זה מקטע הספקה, אם זה מקטע המונים, ולשקף את העלות האמיתית שלו.
מנחם קמש: זה חשוב מאוד לתחרות עתידית.
אמיר אדרי: אם המחיר גבוה ואנחנו מעמיסים מחירים גבוהים, זה נותן תמריץ ליצרנים להיכנס לשוק.
אמיר אדרי: הפוך, אם המחיר נמוך מידי, זה גורם לצרכנים לצרוך צריכת יתר.
אמיר אדרי: יש חשיבות האם המחיר גבוה מידי או נמוך מידי.
אמיר אדרי: חשוב שהוא יהיה מדויק.
אמיר אדרי: ככל שאנחנו מעמיסים עליו שיקולים חברתיים, אנחנו גורמים לעיוות.
אמיר אדרי: הדרך זה לבוא מהדלת הראשית.
כרמל שאמה-הכהן: הצריכה עם התשלום הקבוע, זאת שיטה שמעודדת צריכת יתר.
מירב יוסף: למה?
כרמל שאמה-הכהן: התעריף הוא בפועל זול יותר לצרכנים הכבדים יותר.
אמיר אדרי: לא, הדרך לעשות את זה, זה דרך תעו"ז, זאת הדרך הנכונה.
מירב יוסף: לקחת שני שירותים שונים, עשית ממוצע שלהם ומהממוצע הזה אתה גוזר את הנתון שהצגת בפנינו קודם.
מירב יוסף: זה לא מה שאנחנו עושים.
מירב יוסף: זה היה לפני 12 שנה.
מירב יוסף: חתכנו את זה כדי שיהיה שקוף לכל אחד.
כרמל שאמה-הכהן: מה היה לפני 12 שנה?
מירב יוסף: תעריף הקווט"ש כלל בתוכו שירותים קבועים.
מירב יוסף: הצרכנים לא יכלו לדעת עבור איזה שירותים הם משלמים.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו הם לא מבינים על מה הם משלמים.
מירב יוסף: אני יכולה להבטיח לך שהם כן מבינים.
מירב יוסף: זה תחום העבודה שלי ואני יכולה לומר לך שהם כן מבינים.
כרמל שאמה-הכהן: הצרכנים מבינים על מה התשלום הקבוע?
יצחק שחק: אני לא מבין.
יצחק שחק: אני יושב פה כצרכן ואני לא מבין.
יצחק שחק: רבותיי, אל תמכרו לנו נתונים שאמורים לבלבל.
יצחק שחק: מישהו באילת משלם על קילוואט שעה אותו דבר כמו בתל-אביב בכיכר המדינה.
יצחק שחק: התפקיד של חברת החשמל זה לחשב את העלויות לקילוואט שעה, נקודה.
יצחק שחק: אני אומר, תמכרו לי מוצר.
יצחק שחק: איך אתם מייצרים אותו, מה המרחק מהתחנה, באיזה שעות של היום – הנתונים אצלכם.
יצחק שחק: אתם הכלכלנים תשבו, אבל אל תזרקו לי נתונים שאמורים לבלבל.
יצחק שחק: אותי זה לא מבלבל.
יצחק שחק: קילוואט שעה זה המוצר.
יצחק שחק: אחר-כך אפשר לדבר על הסבסוד של חברת החשמל, שזה משהו אחר.
אמיר אדרי: יש לי הצעה לייעול.
אמיר אדרי: מכל מיני שיחות עם אנשים אני רואה שיש מירמור בקרב הציבור על נושא התשלום הקבוע.
אמיר אדרי: להבנתי, זה נובע מזה שאנשים לא יודעים ממה זה מורכב.
אמיר אדרי: אמנם רשות החשמל מפרסמת אבל הם לא יודעים בדיוק.
אמיר אדרי: אם זה יהיה רשום בחשבון בצורה ברורה עבור מה הם משלמים, זה יקטין את המירמור, ייצור שקיפות.
אמיר אדרי: להבנתי, זאת הצעה לייעול.
אמיר אדרי: אין צורך לבטל, פשוט צריך לפרט ממה זה מורכב.
אורנה גולן: יש אמת מידה מפורטת, זה מופיע באתר האינטרנט.
מירב יוסף: יש אמת מידה בקנה, שעומדת לעלות להחלטת רשות שמדברת על פירוט החשבון כולל כמה זה עולה.
מירב יוסף: זה כדי שאנשים יוכלו לדעת.
אהוד רייך: אני חקלאי ממושב על-יד אשקלון.
אהוד רייך: אני רוצה להגיד לך שהעיוות במחירי המים גבוהים הרבה יותר מהנושא של מחיר החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא נושא הדיון שלנו.
אהוד רייך: משקל לקוב עד 10 שקלים לקוב.
אהוד רייך: כל אגודה מוסיפה עוד 20-40 אגורות לכל קוב, כל אחד כראות עיניו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא קשור לדיון הזה.
זאב פרידמן: אדוני היושב ראש, מחיר העלות של הקווט"ש היא שונה ממקום למקום.
זאב פרידמן: הולכה ממקום יצור למקום הצריכה יש להם משמעות.
זאב פרידמן: בכל זאת קבענו מחיר של קווט"ש והמחיר של הקווט"ש הזה נועד כדי לתת מחיר אחיד לאזרחי מדינת ישראל.
זאב פרידמן: השיקול הזה היה בעצם שיקול סוציאלי.
זאב פרידמן: אותו שיקול גם נשקל לגבי מים.
זאב פרידמן: לכן, השיקולים הסוציאליים הם שיקולים שחייבים להיכנס לתוך החשבונות.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה תומך בתשלום הקבוע?
זאב פרידמן: אני תומך בדבר אחד, בהוזלה של המחירים, אם כי אני עדיין חושב שבאמת צריך לעשות את הבדיקה כדי לראות למי זה מייקר ולמה ולוודא שבאמת זה לא גורם לתוספת הכנסה לחברת החשמל על חשבון ציבור הצרכנים.
מירב יוסף: אם יושב הראש רוצה התייחסות של רשות החשמל להשוואה לרשות המים - - -
כרמל שאמה-הכהן: ברור, אני אבקש גם מרשות המים.
מירב יוסף: אנחנו לא ידענו שיש בקשה להתייחסות ולכן אתה רואה שאנחנו לא מוכנים.
מירב יוסף: נשמח להעביר התייחסות.
כרמל שאמה-הכהן: אני אבקש גם מרשות המים וגם מרשות החשמל התייחסות לשיטה שלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אבקש לדעת מרשות המים למה עברו ומתי עברו משיטה של תשלום קבוע לשיטה של חיוב על-פי צריכה בלבד ומשם נמשיך.
יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה: תקנות הטיס (מכוני בדק), התשע"ב-2012.
יצחק וקנין: אנחנו נמצאים באמצע התקנות, אני מקווה שנסיים אותן היום או מחר, נראה איך הדברים יתקדמו.
יצחק וקנין: לסדר-היום, אנחנו נעשה הפסקה אחת של עשר דקות בשעה 11:00 ונמשיך את הישיבה, בהתאם להתקדמות שלנו.
יצחק וקנין: במידה שלא נסיים, בשעה 13:30 נעשה עוד הפסקה.
יצחק וקנין: במידה שיישארו מספר סעיפים, נמשיך היום ונסיים את התקנות.
יצחק וקנין: במידה שלא, מחר יש בתוכנית עבודת הוועדה מספר שעות בהן נשלים את התקנות, אני מקווה שעד מחר נסיים אותן.
יצחק וקנין: אני מבין שיש כמה בעיות בדיונים הפנימיים, היו פניות אלי ואני קראתי את החומר שהועבר אלי.
יצחק וקנין: אני מקווה שנצליח להתגבר על כל חילוקי הדעות.
לאה ורון: חברת ק.א.ל העבירה מצגת לוועדה.
יצחק וקנין: שאלה מתי נעשה זאת.
יצחק וקנין: זה נוגע למספר סעיפים.
יצחק וקנין: אתם רוצים עכשיו להציג את המצגת?
עופר גלבוע: כן, מצגת קצרה.
יצחק וקנין: אנחנו נפתח עם המצגת שלכם ואחרי כן נמשיך בהקראת התקנות.
עופר גלבוע: תודה.
עופר גלבוע: בוקר טוב.
עופר גלבוע: רקע למצגת הוא שתחזוקה זה סעיף מאוד כבד בעלויות של חברות תעופה.
עופר גלבוע: אצלנו זה מספר 2, בחברות מסוימות זה מספר 3, בכל אופן הסעיף הזה הוא קריטי וכשמחפשים התייעלות ומחפשים תחרות, מחפשים איך לייעל את התהליך הזה ולעשות אותו בצורה הכי תחרותית, כמו שנעשה בכל העולם.
עופר גלבוע: אתמול התבשרנו – אולי זה המקום גם לברך את גיורא – על חתימת הסכם שמים פתוחים בין מדינת ישראל לאירופה.
עופר גלבוע: לא ייתכן לפתוח שמים בלי לפתוח את הקרקע.
עופר גלבוע: יש פה משוואה שאומרת – אתה פותח לתחרות, אבל אתה חייב לתת לתעופה הישראלית כלים להתחרות שכם מול שכם כמו שווים מול הגורמים האירופאים והגורמים העולמיים האחרים שמתחרים אתנו יום-יום.
עופר גלבוע: אני עובר לגוף המצגת.
עופר גלבוע: מה שאנחנו צריכים כדי שזה יקרה זה נגישות שהיא זמינה, שהיא יעילה, שהיא דומה למה שנעשה בעולם, לגורמי התחזוקה הטובים והמקצועיים שפרוסים ברחבי העולם.
עופר גלבוע: זה מה שצריכים וזה מתבסס על העובדה שהתעופה היא גלובלית במהותה.
עופר גלבוע: כל התהליכים שהתעופה מונחית לפיהם כמובן נשענים על בסיס של בטיחות, הכול חייב להיות בטיחותי, אבל גם הבטיחות וגם כל התנאים שגורמים לתעופה להיות בטיחותיים, נעשים בסביבה גלובלית תוך מנגנונים של חילופי ידע, מנגנונים של שיתוף פעולה, מנגנונים של החלפת אינפורמציה ושל סמך.
עופר גלבוע: גוף אחד סומך על גוף אחר וישנה רשת שלמה שמאפשרת את הדבר הזה, אחרת לא היינו יכולים לתדלק כשאנחנו מגיעים לשדה זר, אחרת מטוס זר לא היה יכול לנחות בישראל, אחרת מטוסים שלנו לא היו יכולים לעבור במרחבים אוויריים ולקבל שירותים מגופים שונים – שירותים של תעבורה אווירית – ולסמוך אפילו על המכשיר המנווט את המטוס כאשר אין ראות לנחיתת מכשירים בשדות זרים.
עופר גלבוע: חייבים לסמוך על מערכות בדיקה ומערכות של ניהול ומערכות איכות זרות, זה הבסיס של כל התהליך - כמובן, לא בעיניים עצומות, תוך כדי קיומן של מערכות שמבקרות, מערכות שבודקות, מערכות שעושות checking על התהליכים השונים.
עופר גלבוע: ישראל חייבת להשתלב בתחום הזה לא רק בנקודות שציינתי קודם לכן, אלא גם במרכיב התחזוקה, בשיטת אישור התחזוקה.
עופר גלבוע: אני חושב שהתקנות האלה במידה רבה מסמנות כיוון בכיוון הזה.
עופר גלבוע: המטרה שלי לוודא שהכיוון הזה הוא מספיק, הוא נכון והולם, ודומה למה שנעשה בעולם.
עופר גלבוע: אני כל הזמן שולח לעולם, גם התקנות שאנחנו עוסקים בהן היום, יש בהן הפניות לא מעטות אל העולם.
עופר גלבוע: מה שאנחנו מחפשים זה בסופו של דבר נוהל פשוט ב-3(ב) שנסמך או ממשיך את תקנה 3(ב), שמאפשר את דרך המלך לרת"א לאשר מכונים זרים בדרך יעילה, בדרך שהיא דומה למה שמקובל בעולם, כשהיעילות הזאת נסמכת גם על עבודת שטח שנעשתה כבר על-ידי ענקי התעופה בעולם – ה-FAA ו-EASA.
עופר גלבוע: פה צריך להגיד מילה על EASA.
עופר גלבוע: FAA ו-EASA הם הגופים הדומיננטיים בעולם שמהווים את האורים והתומים בענף.
עופר גלבוע: מדינות אחרות מקבלות סטנדרטים שלהם ומאמצות אותם, אפשר לתת דוגמאות שונות.
עופר גלבוע: לאחרונה, התקנות של קטאר – שהן תקנות מהמתקדמות בעולם – קטאר מקימה היום בסיס תעופתי אדיר.
עופר גלבוע: בכלל, כל מדינות המפרץ הולכות להיות הגורם הדומיננטי, ואחד הדברים המרכזיים שהם הבינו, שהם צריכים תקנות זמינות, אגב באנגלית, והם צריכים לאפשר לתעופה שלהם נגישות למרכזי תחזוקה בעולם, כי אם אתה מתפרס על כל העולם אתה צריך תחזוקה בכל מקום שתלווה אותך.
עופר גלבוע: אגב, EASA ו-FAA אלה שני ארגונים שבאמנה בילטראלית שביניהם, סומכים זה על הבדיקה של זה.
עופר גלבוע: אומר ה-FAA ל- EASA – את אישרת, אני מקבל, ולהיפך.
עופר גלבוע: היום, רבים מהמכונים בעולם הם בכלל מונחים גם על-ידי גופים כמו EASA וגם על-ידי גורמים בין-לאומיים אחרים, כמו בואינג, שהיא שותפה במקרה באחד המפעלים שאנחנו מסתכלים עליהם היום, והתופעה של הגלובליזציה הולכת וצוברת תאוצה.
עופר גלבוע: מפעל אמריקני הוא לאו דווקא באמריקה.
עופר גלבוע: האנגלית היא כמובן השפה הדומיננטית.
עופר גלבוע: כל התקנות והרגולציה בהרבה מדינות הופכות להיות באנגלית, גם כששפת האם שם היא לא אנגלית.
עופר גלבוע: אגב, ההמלצה שלי - במאמר מוסגר, זה לא נושא הפרזנטציה – ככל שנפנה לתקנות זרות בשפה האנגלית כן ייטב כי ייחסכו הרבה מאוד תהליכים שאנחנו רואים פה של תרגום ולנסות להבין למה התכוון המשורר, איך זה נקרא בעברית ומה המילה המתאימה, וכל הזמן שזה לוקח.
עופר גלבוע: אני בטוח שבזמן שאנחנו יושבים, תקנות מיתקנות ב-EASA וב-FAA ואנחנו עוד נשקוד רבות על תרגומן והעברתן אלינו.
עופר גלבוע: מי זה ה-FAA?
עופר גלבוע: זה מאוד מאוד חשוב לשים לב.
עופר גלבוע: ה-FAA זה גוף עם תקציב שנתי של 18.5 מיליארד דולר.
עופר גלבוע: ממה שאני בדקתי – ויתקנו אותי אנשי רת"א – התקציב השנתי של רת"א הוא בערך 15 מיליון דולר, וזה לא disrespect לעצמנו, אנחנו נמצאים במסגרת היכולות שלנו כמדינת ישראל, וישנם גופים שלקחו על עצמם וגם יכולים להתנהל בצורה אחרת.
עופר גלבוע: ל-FAA יש 43,000 עובדים שעוסקים יום-יום בכל הנושאים שבתחום האחריות שלהם – שזה פיקוח על יצרני מטוסים, תחזוקה, ציוד תעופתי, חברות תעופה ומכוני בדק, שזה נכון לענייננו.
עופר גלבוע: רת"א – אני לא יודע את המספר המדויק – אני הערכתי שכ-100 איש יושבים בגוף הזה, ושוב, הגוף צמח וגדל והתרחב, ואני חושב שבשנים האחרונות הפך למאוד מקצועי, אבל המקצוענות המרכזית שנדרשת מגוף במדינה קטנה היא אותה מקצוענות שמפקחת פיקוח הדוק על מה שבטריטוריה שלה ועל כניסה של גורמים זרים לתוך הטריטוריה שלה, וללוות ולאפשר לגורמי התעופה המקומיים – וגורמי התעופה זה גם חברות תעופה וגם חברות של תחזוקה, מכוני בדק – להתחרות ולחיות בעולם הגלובלי שבו אנחנו נמצאים, בצורה המיטבית.
עופר גלבוע: מה שאנחנו עושים עכשיו, יצירת ממשק נכון – לכן גם אמרתי, חבל שהוא לא באנגלית – בין העולם התעופתי הישראלי והעולם התעופתי הזר, זו אחת המשימות המרכזיות שגורם תעופה, גורם AA מקומי, צריך לעשות במדינה קטנה.
עופר גלבוע: הצורך קיים גם לחברות תעופה וגם למכוני בדק כי התעשייה היא גלובלית.
עופר גלבוע: כמו שאמרתי, צריך להיות מצב שכשאני נוחת באיזושהי מדינה – אני נוחת באנגליה או אני נוחת בארצות-הברית או אני נוחת במזרח הרחוק – ועל ידי נוחת מטוס של לופטהנזה או בריטיש איירוויס או מטוס של ניו-זילנד, אני אוכל לקבל שירותים שגם הם יכולים לקבל, במחירים דומים, ואני אוכל להתחרות על השירותים האלה.
עופר גלבוע: כמובן, ישנה נקודה נוספת.
עופר גלבוע: אני צריך שיהיו לי אלטרנטיבות.