GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי פדהצור: לא רק בתוך הארץ, גם מחוץ לארץ.
יצחק וקנין: לא סתם שאלתי.
אודי גילאי: אדוני, בשביל השאלה של אדוני מוצג השקף הזה.
אודי גילאי: אנחנו חילקנו באופן בסיסי את מכוני החוץ לארבעה סוגים שונים של מכונים.
אודי גילאי: סוג אחד זה מכון חוץ ישראלי.
אודי גילאי: חברת אל-על מעבירה בקבלנות משנה עבודה לתעשייה אווירית.
אודי גילאי: זה סוג אחד.
אודי גילאי: סוג 2 – המדינות שאיתן יש לנו אינטימיות בהכרה של הרגולציה.
אודי גילאי: צריך להבין, בסופו של דבר ההסתמכות על מכון חוץ גוררת אחריה הן הכרה של הרגולציה של המדינה שנתנה את הרישיון למכון החוץ, הן הכרה של מכון הבדק עצמו והן הכרה של הבן אדם שחתם על התעודה שבסופו של דבר אישרה את הפריט.
אודי גילאי: לכן, אנחנו אמרנו – סוג 2 זה מכוני חוץ אמריקנים, אירופאים, ברזילאים וקנדים, שנמצאים על אדמתם, כי חזקה על מכון חוץ אמריקני שמי שחותם עליו זה ג'ו שנמצא בארצות-הברית, בברזיל – אני לא יודע איך קוראים לו, אבל זה הסוג השני.
אודי גילאי: הסוג השלישי זה מכוני בדק שקיבלו רישיון מה-FAA או מקנדה או מברזיל או מ-EASA, שלא נמצאים על אדמתם.
אודי גילאי: יש פה סוגיה מעט שונה, מעט מורכבת, תיכף נציג את הסוגיות שנוגעות לכך, אבל כמו שמנהל רת"א תיאר קודם, יש פה בעיות.
אודי גילאי: לא תמיד הרשויות האמריקניות, האירופאיות, הן עושות פיקוח באותה רמה שהן יכולות לעשות על מכון שנמצא בשטח בו הן נמצאות.
אודי גילאי: הסוג הרביעי זה מכונים אחרים שהם לא משלושת הסוגים האלה.
אודי גילאי: אפשר להגיד בגדול, אדוני, שסוגים 1 עד 3 מכסים 80%–90% משוק התעופה הישראלי.
אודי גילאי: לגבי מכון בדק ישראלי שמבקש להתקשר עם מכון בדק ישראלי אחר, רת"א - - -
יצחק וקנין: שאלה טכנית.
יצחק וקנין: בשלוש הקטגוריות – 1, 2 ו-3 – אם גורם כמו אל-על או ק.א.ל רוצה להתקשר עם המכונים האלה, הוא צריך אישור של רת"א.
יצחק וקנין: האם האישור הזה ניתן בצורה אוטומטית או שאתם בודקים כל אישור?
קריאה: זה כבר כניסה לתקנות 32 ו-33.
רננה שחר: אנחנו בתקנות המכונים ועכשיו אנחנו מדברים על מכון בדק ישראלי שמעביר עבודה למכון אחר – או למכון חוץ או למכון חוץ זר.
רננה שחר: אם אתה מדבר על חברת תעופה – ק.א.ל כחברת תעופה, חברת אל-על כחברת תעופה – כן, הם צריכים אישור, זה לא התקנות האלה, זה תקנות ההפעלה, זו מאטריה אחרת.
שמואל קוזי: אבל יש לנו גם מכון בדק.
יצחק וקנין: רבותי, אני מבקש דבר אחד.
יצחק וקנין: שיהיה ברור.
יצחק וקנין: אתם רוצים שאני אבין – כי אם אני לא אבין, אני מקריא את התקנות ומאשר אותן.
גיורא רום: תסבירי את ההבדל בין מכון בדק לחברת תעופה.
יצחק וקנין: כשאתם מדברים והם עונים לכם ואתם עונים להם, אני לא מבין כלום.
יצחק וקנין: אני מתרכז בעניין הזה כדי להבין איך העסק הזה עובד.
רננה שחר: לגבי חברת התעופה עצמה, ביחסים שלה עם מכוני הבדק שלה – אל"ף, כן, לפי סעיף 63 לחוק הטיס חייב אישור, לפי תקנות ההפעלה חייב אישור.
רננה שחר: חברת התעופה יכולה להתקשר עם מספר מכוני בדק, וצריכה לבצע תיאום ביניהם כדי שהדברים לא יפלו בין הכיסאות, והצענו הסדרים שהם דומים בתקנות ההפעלה ואנחנו נתקן אותם לפי ההחלטות שלך פה, אדוני, לפי ההסדרים שמתקבלים פה, כמובן אנחנו נתאים את ההסדרים בתקנות ההפעלה להכרעות שמתקבלות בתקנות המכונים.
רננה שחר: אנחנו פה עכשיו עוסקים בסוגיה של מכון ישראלי שמעביר למכונים זרים, לא של חברת תעופה.
אסנת איסן: אפשר שנייה?
יצחק וקנין: אני אתן לך לדבר אבל תנו לנו לסיים.
יצחק וקנין: אל-על מתקנת דרך התעשייה האווירית, לדוגמה; התעשייה האווירית, יש לה מערכת של חוזים עם סוג 2, ארצות-הברית, אירופה.
יצחק וקנין: האם אתם מאשרים את זה פעם אחת או שזה מרושיין אוטומטית, איך הדברים פועלים?
אודי גילאי: זה המצגת.
אודי גילאי: עוד שני שקפים, אדוני.
יצחק וקנין: אולי אני מקדים, נסיים את המצגת.
אסנת איסן: אדוני, רק לחדד.
עופר גלבוע: המצגת לא עונה בכלל על מה שאנחנו דיברנו.
יצחק וקנין: רבותי, לא ראיתם את המצגת.
אסנת איסן: אנחנו ראינו את המצגת.
יצחק וקנין: את ראית את המצגת?
יצחק וקנין: אני לא ראיתי אותה.
יצחק וקנין: את שלך ראיתי, את שלהם לא ראיתי.
יצחק וקנין: אני מבקש לא להפריע, תאפשרו לי.
יצחק וקנין: תאמינו לי, אני רוצה להבין איך הדבר הזה עובד.
אודי גילאי: אדוני, באופן כללי, כשמכון בדק ישראלי מבקש להתקשר עם מכון בדק ישראלי אחר, רת"א עושה דבר אחד.
אודי גילאי: היא מאשרת למכון הבדק הישראלי להוציא סוג פריט – אפילו לא פריט ספציפי – להוציא את סוג הפריט למכון חוץ רק בשביל לוודא את התהליך.
אודי גילאי: כל היתר, אדוני, זה תחת הנהלים של מכון הבדק הישראלי, שהוא חייב לוודא מספר דברים.
אודי גילאי: הוא צריך לקבוע את האנשים שלו, שמנהלים את - - -
יצחק וקנין: מה שאישרנו פה בתקנות.
אודי גילאי: לא, לא, עוד לא הגענו לתקנות.
אודי גילאי: אתה תראה, יש פה שתי עמודות מצד ימין.
אודי גילאי: עמודה אחת, הימנית ביותר, היא העמודה שבאה לידי ביטוי בתקנות, העמודה השנייה זה מה שרת"א מרחיבה באמצעות הודעה לציבור.
אודי גילאי: כמו שאמר מנהל רת"א, הודעה לציבור – אני לא אעשה שימוש, זה כבר הפרשנים – ואת זה ניתן לעשות אחרי שאדוני יקבע את התקנות, אבל באופן כללי מה שרת"א מבקשת, הכול פנימי של מכון הבדק.
אודי גילאי: רת"א מאשרת למכון הבדק את הנוהל והיא אומרת – יש לך מי שאחראי על ההתקשרות, אתה תבדוק שמכון הבדק שאליו אתה מוסר את הפריט יודע בכלל מה לעשות, אתה תנהל את הרישומים ואתה תקבע גם אפשרות שאם מצאת פגם, אתה יכול לבטל את ההתקשרות, שזאת לא התקשרות for life.
יצחק וקנין: תמשיך הלאה.
אודי גילאי: כשאתה רוצה להתקשר עם מכון בדק מסוג 2 – אמריקה, ארצות-הברית וכולי – באופן כללי אתה צריך לעמוד בהוראות של התקשרות, כמו שאמרנו, מסוג 1, עם שלוש נקודות נוספות.
אודי גילאי: שוב, ההוראות האלה הן שקופות לרת"א.
אודי גילאי: אנחנו מבקשים שבמסגרת חוזה ההתקשרות שלך עם מכון הבדק הזה תהיה אפשרות לרת"א לעשות בדיקה, סיקור של המכון הזה בארצות-הברית.
אודי גילאי: זה צריך להיות חלק מהנהלים שלך, רת"א לא קובעת את זה, לא בודקת את זה.
אודי גילאי: אנחנו רוצים שהמכון הישראלי יבדוק את המכון הזר.
יצחק וקנין: ויעמוד בעצם בכל הדרישות ששמתם.
אודי גילאי: בדיוק.
אודי גילאי: או לחילופין, יציג לרת"א אמצעי אחר שיציג את אותה רמת בטיחות, שוות-ערך.
אודי גילאי: יש רשימה של ספקים מורשים, יש לי סיקורים כאלה או אחרים, יש לי הסתמכות על כאלה ואחרים.
אודי גילאי: אנחנו פותחים את הדלת באופן המרבי ואנחנו רוצים גם שתקבע לעצמך נהלים של דיווח וסיקור תקופתי.
אודי גילאי: שוב, אין פה נגיעה של רת"א בחיי היום-יום.
יצחק וקנין: ברור לי העניין.
יצחק וקנין: תתקדם.
אודי גילאי: מכון בדק ישראלי שרוצה להתקשר עם מכון בדק אמריקני מחוץ לארצות-הברית, צריך לעמוד בהוראות של מספר 2 ועוד שלוש נקודות.
אודי גילאי: ראשית, הוא צריך להציג לרת"א את התוצאות של הסיקור שהוא ביצע במכון החוץ, כתנאי להתקשרות, כי יש פה איזשהו גורם כמו שתיארנו קודם, יש פה בעיה מסוימת של איכות הפיקוח של ה-FAA במכון הפיליפיני.
אודי גילאי: אנחנו רוצים לדעת שכשה-FAA עשה את הסיקור בפיליפינים ומצא נקודות פתוחות, באמת הנקודות האלה נסגרו, כי הרי לא אוטומטית אחרי סיקור שוללים רישיון.
אודי גילאי: כמו שרת"א עושה, מעלים נקודות פתוחות.
אודי גילאי: אנחנו רוצים לדעת שהנקודות האלה מטופלות ואנחנו רוצים לדעת שזה בסדר.
אודי גילאי: אנחנו רוצים לדעת את הסיקור שה-FAA ביצע, הרשות שנתנה את הרישיון ביצעה, ואנחנו רוצים גם לדעת שמי שחותם על תעודת אחזקה ושחרור במכון החוץ הזה הוא מישהו שמאושר על-ידי ה-FAA, כי לצורך העניין בהונדורס יש מי שחותם על תעודת אחזקה ושחרור הונדורסי פשוט, ויש מי שהוסמך על-ידי ה-FAA לחתום על אותה תעודת אחזקה ושחרור מטעם ה-FAA.
אודי גילאי: אנחנו רוצים שאותו אחד יחתום על תעודת אחזקה ושחרור של אל-על או של ארקיע או של ק.א.ל, ולא ההונדורסי המסכן.
אודי גילאי: וסוג 4, זו אופרציה אחרת לחלוטין – מדינות שאין לנו איתן את האינטימיות, ופה אנחנו עושים את זה על בסיס יותר פרטני.
אודי גילאי: כמו שאמרתי, מדובר פה על השוליים, מדובר פה על אחוזים בודדים בנפח התעופה ואנחנו נצטרך לבדוק כל דבר לגופו.
יצחק וקנין: כל מה שדיברת זה מול מכוני הבדק.
אודי גילאי: נכון מאוד, אדוני.
יצחק וקנין: עד כאן בסדר.
אודי גילאי: עוד שני שקפים, ברשותך.
אודי גילאי: אני רוצה להרחיב טיפה על "גורם חוץ".
אודי גילאי: גורם חוץ זה מישהו שאין לו רישיון.
אודי גילאי: זה בית מלאכה, לצורך העניין תעשייה אווירית רוצה לתקן פנצ'רים – היא לא תחפש מכון בדק, היא תחפש את הפנצ'ריה הקרובה – כדי שלא נמצא את עצמנו עם חור בצמיג, המסגרת העולמית אומרת: בסדר, אתה יכול להתקשר אבל הוא כאילו חוסה תחת צילך.
אודי גילאי: מערכת הבטחת האיכות של מכון הבדק הישראלי היא זאת שלוקחת את האחריות על העבודה אצל גורם החוץ.
אודי גילאי: יש פה מספר דברים.
אודי גילאי: שוב, רת"א מעורבת אך ורק באישור של הוצאת הפריט לגורם חוץ.
אודי גילאי: זהו.
אודי גילאי: היא לא מתערבת בחוזה ואיך זה מנוהל, היא דורשת שמכון הבדק הישראלי יקבע נהלים – אני לא הולך להציג אותם פה – אבל אלה נהלים שבאים להסדיר את התהליך שבינו לבין גורם החוץ, את האיכות, איך הוא מבטיח שהפעולה – באמצעות פנצ'ריה – היא עומדת תחת כל הנהלים, ובא לציון גואל.
לאה ורון: האם זה אישור תקופתי או אישור חד-פעמי?
אודי גילאי: חד-פעמי.
אודי גילאי: רת"א מאשרת למכון הישראלי להוציא פריט לפנצ'ריה.
אודי גילאי: תודה לאדוני.
אבישי פדהצור: אנחנו קצת מקדימים פה, אדוני ברשותך, את הדיון בתקנות 32 ו-33.
יצחק וקנין: לא משנה, זה חשוב.
יצחק וקנין: כשניכנס לשם ילך לנו יותר קל, אל תדאג.
יצחק וקנין: אנחנו לא עושים שום דבר לבטלה, תאמין לי.
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי גורמי חוץ.
איתי עצמון: האם האישור ניתן לגבי סוגי פריטים או לגבי כל פריט?
אבישי פדהצור: האישור ניתן לגבי סוגי פריטים.
אבישי פדהצור: זה גם מופיע, אם אני לא טועה, בנוסח שהעברנו.
אבישי פדהצור: זה היה במסגרת השיח עם הציבור, עלה החשש שמא יידרש כל פריט ופריט.
אבישי פדהצור: נחזור על זה כשנגיע ל-32 ול-33 אבל באופן עקרוני, מדובר בסוגי פריטים – שוב, בכפוף לרשימת היכולת וההגדרים של מכון הבדק.
יצחק וקנין: סיימתם את המצגת.
יצחק וקנין: עכשיו אני שואל – מה הבעיה שלכם פה עם התהליך הזה?
דוד בן ארי: אני מייד אבהיר.
דוד בן ארי: דוד בן ארי, ראש אגף ביקורת בחברת אל-על.
דוד בן ארי: אם אפשר להחזיר את המצגת לסוג 3.
דוד בן ארי: קודם כול, התפלאנו שאתם ממשיכים להציג כאן את הנושא גם ביחס להתייחסות ההודעה של רת"א, כאשר מראש בדיונים אמרתם שההודעה תשתנה ושההודעה לא משקפת את ההבנות שהיו בקשר לנושא של תקנה 32, בנושא הכרה של מכוני חוץ.
דוד בן ארי: אבל, מאחר שהמצגת עלתה כאן ויש במצגת התייחסות גם כלפי ההודעה של רת"א, אזי יש לזה משמעות ואני רוצה להבהיר מה המשמעות.
דוד בן ארי: אודי אמר שיש דרישה של אישור מראש של רת"א להתקשרות.
דוד בן ארי: בגלל שעשו כאן את הסיווג בין ה-FAA – מכוני בדק 145 של האמריקנים תחת הטריטוריה בארצות-הברית ותחת הטריטוריה של ה-EASA אירופה, הדבר שונה, ויש כאן הסדרים בהודעה של רת"א לגבי מכוני בדק שמחוץ לתחום הטריטוריה של האירופאים או של האמריקנים, ואתן לך אדוני דוגמה.
דוד בן ארי: בהודעה של רת"א לגבי סיווג במסמך 5 כתוב בצורה מפורשת – או שהתקבלו ממכון בדק שנמצא בתחום הטריטוריה שמחוץ לשטח הטריטוריאלי של אירופה ושל ארצות-הברית.
דוד בן ארי: כך לדוגמה, מטוס של חברת אל-על כרגע נוחת ביוהנסבורג, ויש לו תקלה.
דוד בן ארי: לידו נוחת מטוס של בריטיש איירוויס, ויש לו תקלה.
דוד בן ארי: לצורך התקלה, כדי להוציא את המטוס מטיסה אנחנו צריכים לקחת יחידה מסוימת, להחליף חלק.
דוד בן ארי: זו תעודת אחזקה ושחרור של אותו חלק.
דוד בן ארי: מכון הבדק שנתן את תעודת האחזקה והשחרור הוא של ה-EASA והוא נמצא בדרום אפריקה.
דוד בן ארי: המטוס של בריטיש איירוויס לוקח את היחידה, מרכיב, ותוך חצי שעה הוא יוצא לדרכו.
דוד בן ארי: אם אנחנו צריכים לעבור את הפרוצדורה שהוצעה כאן לאדוני בסעיף 3, זה אומר אישור של רת"א מראש.
קריאה: זה לא מה שהוצע.
יצחק וקנין: מה שהוא הציג לנו זה לא יחסי הגומלין בינך לבין רת"א.
יצחק וקנין: זה יחסי הגומלין בין רת"א למכוני הבדק הישראליים שיש להם התקשרויות בחוץ-לארץ.
יצחק וקנין: אתה מעלה פה בעיה שאני מנסה להתעמק בה קצת, שבעצם, למכון הבדק הישראלי אין התקשרות עם אותו מכון בדק בדרום אפריקה, לדוגמה, או מרוקו, ואין לו מערכת יחסים או חוזים, או בעצם לא מאושר מול מכון הבדק הישראלי – לא מול אל-על, כי אתה לא צד בעניין כרגע אלא מכון הבדק פה.
שמואל קוזי: אני גם מכון בדק.
יצחק וקנין: רבותי, אני מנסה להתעמק בדברים, אני לא רוצה שמישהו יחשוב שאפשר לעבור כך.
יצחק וקנין: מה שמציגים לנו כרגע ברת"א זה מערכת יחסי הגומלין של כל אותה תחזוקה שאתם מדברים עליה, מכוני בדק – של מכון הבדק הישראלי מול מכוני בדק בחוץ-לארץ, ולא חברת התעופה.
יצחק וקנין: זה מה שאני מבין, נכון לכרגע.
קריאה: אני רוצה לחדד.
קריאה: אבל החוק היום מחייב את חברות התעופה – הן לא יכולות כבר לתחזק את המטוסים בעצמן.
יצחק וקנין: ברור לי, אבל אמרה את זה רננה – זה נושא ההפעלה, אני מבין.
יצחק וקנין: זה יהיה בתקנות ההפעלה.
אבישי פדהצור: נכון מאוד.
יצחק וקנין: האם הגעתם מולם בנושא תקנות ההפעלה, הנושא הזה עלה?
יצחק וקנין: כשנגיע לזה, נעבור אותו.
אסנת איסן: אני רוצה לחדד בדיוק בנקודה הזאת.
אסנת איסן: רננה קודם אמרה, וכרגע חזרת על זה, שהאפשרות של מפעיל להתקשר עם מכוני בדק תוסדר במסגרת תקנות ההפעלה.
אסנת איסן: בנקודה הזאת חשוב להגיד.
אסנת איסן: דרך המלך של מפעיל להתקשר עם מכון בדק זה עם מכון בדק שרושיין על-פי תקנות המכונים, היינו דרך המלך היא 3(ב) לי כמפעיל, לא לתקנות ההפעלה.
אסנת איסן: תקנות ההפעלה הן החריג לדרך המלך הזאת.
אסנת איסן: מה תקנות ההפעלה אומרות?
אסנת איסן: את, ק.א.ל כמפעיל, יכולה להתקשר עם מכון בדק שלא רושיין, תחת שני מקרים חריגים – אחד זה תחזוקת קו, ושני זה בנחיתה לא מתוכננת.
אסנת איסן: דרך המלך היא ללכת למכון שרושיין, מכון ישראלי שרושיין, ולכן ההתעקשות שלנו היא שהדבר הזה יידון פה בתקנות המכונים, תחת 3(ב).
אסנת איסן: זו דרך המלך.
יצחק וקנין: תשובה.
רננה שחר: הנושא של רישוי מכון בדק מחוץ לישראל, אדוני, נדון.
רננה שחר: סליחה שאני אומרת את זה כי זה פשוט - - -
יצחק וקנין: לא, עזבי.
רננה שחר: לא, כתבנו תקנה שאומרת, בעקבות ההערה - - -
יצחק וקנין: רננה, אני מבקש ממך דבר אחד.
רננה שחר: אז אני מתנצלת.
יצחק וקנין: אל תיקחי אותי במצב של אישרנו - - -
רננה שחר: לא, זה לא העניין.
יצחק וקנין: אלה תשובות, לתת אותן את יודעת למי.
רננה שחר: אני מבינה, אדוני.
רננה שחר: מה שאני אומרת הוא כך.
רננה שחר: כל מכון שמקבל רישיון ישראלי צריך לעמוד בתקנות מכוני הבדק הישראליות.
אסנת איסן: לכן אנחנו פה.
רננה שחר: יפה.
רננה שחר: חברת ק.א.ל מציעה סוג של פתרונות יצירתיים או קיצורי דרך כדי שזה יקרה מהר.
רננה שחר: אל"ף, אני מוכרחה להגיד, אני לא מכירה קונספט שבתעופה, כשמתכננים אותה, צריך לעשות מהר.
רננה שחר: כשמתכננים – עושים לאט.
רננה שחר: חושבים, עושים, מתכננים, רק כשזה עובד זה צריך לעבוד מהר.
יצחק וקנין: רננה, אני מסכים אתך לגבי כל נושא הבטיחות מא' עד ת', כל הדברים האלה צריך לקחת אותם בחשבון.
יצחק וקנין: השאלה הנשאלת - - -
רננה שחר: האם אפשר לעשות תהליכי קיצורי דרך ברישוי מכון, זה מה שהם רוצים.
יצחק וקנין: לא מדבר על קיצורי דרך.
אסנת איסן: לא, שנתיים זה לא קיצור דרך.
יצחק וקנין: אני לא מדבר על קיצורי דרך.
יצחק וקנין: אני מדבר על מצב שהעלו אותו פה אל-על, ואני מאמין שזה גם לחברת ק.א.ל ולגבי כל החברות.
יצחק וקנין: מטוס נוחת, יש לו תקלה.
יצחק וקנין: הוא לא יכול לקבל את האישור בגלל א', ב', ג', שהעלו פה.
יצחק וקנין: אני שואל האם ההיגיון אומר שהמטוס יהיה מקורקע יומיים, שלושה ימים, ארבעה ימים, בגלל כל מיני אישורים, או לעומת זאת, ינחת מטוס אחר של חברה אחרת, בגלל שיש לו תנאים כאלה ואחרים, בתוך חצי שעה מתקנים לו את התקלה, שלום ולהתראות, עולים וטסים בחזרה.
יצחק וקנין: שאלה אם אנחנו לא יכולים למצוא שביל כזה שיפתור את הבעיה.
יצחק וקנין: זו השאלה שלי, אני מנסה לחשוב איתכם ביחד.
רמי ליבלינג: אני רוצה לענות.
רמי ליבלינג: שמי רמי ליבלינג, ראש מחלקת מובילים אוויריים ברת"א.
רמי ליבלינג: רישיוּן של חברת תעופה – שאנחנו לא עוסקים בזה כרגע – מורכב מחמישה שלבים, נהלים שכתובים וידועים.
רמי ליבלינג: חברת תעופה במדינת ישראל או ב-EASA או ב-FAA, לא תקבל רישיון אם היא לא תוכיח שכאשר מטוס שלה נוחת, בשלב ה-demonstration, שלב 4, יש לה את כל הסידורים המתאימים.
רמי ליבלינג: היא לא תקבל את רישיון ההפעלה שלה.
רמי ליבלינג: היא צריכה לטרוח בערב שבת כדי לאכול בשבת.
רמי ליבלינג: ולכן, אין מצב שפתאום נחתנו מהשמים באיזשהו שדה, ואין לנו סידורים – לא נקבל רישיון.
יצחק וקנין: מה יש לכם להגיד?
רננה שחר: אלה שני דיונים שונים.
עופר גלבוע: אני רוצה להגיב.
יצחק וקנין: אני מציע כך, לצורך הדיון.
יצחק וקנין: רבותי, הוא סגר לי עוד פתח אבל אני רוצה לשמוע אתכם גם.
עופר גלבוע: הנקודה היא לא רק במקרה של תקלות.
עופר גלבוע: כמובן שבמקרה של תקלות זה חשוב.
עופר גלבוע: הנקודה היא שגופים גלובליים בתעשיות - - -
יצחק וקנין: עזוב גופים גלובליים.
יצחק וקנין: אני הולך אתך ספציפית.
יצחק וקנין: יש תקלה למטוס, אתה צריך לתקן אותו.
יצחק וקנין: הוא אומר שאין מציאות כזאת שאתה תנחת במרוקו, בדרום אפריקה, כשאין לך את כל האינוונטר חתום, מוכן לכל התיקונים.
אמיר דרנגר: אני רוצה לעשות סדר.
יצחק וקנין: רבותי, אני מתאמץ הרבה להתרכז בכל העניין.
יצחק וקנין: אנא מכם, אל תנהלו שיחות ביניכם.
יצחק וקנין: מי שירצה לדבר, אני אאפשר, רק אל תחזרו על הדברים.
יצחק וקנין: אני אאפשר לכם כל מה שאתם רוצים.
יצחק וקנין: למצות את הדיון הזה, אני אמצה אותו.
יצחק וקנין: רבותי, אני צריך לקבל החלטה בסופו של דבר, אין פה אף אחד איתי מחברי הכנסת, אני לבד צריך להצביע.
עופר גלבוע: אדוני, בקשר לתקלות, מן הסתם כמו שנאמר פה, גם בנהלים של חברת התעופה, ואני מקווה שגם בתקנות ההפעלה, יהיה פתרון שבא ואומר - במקרה חירום זו הדרך.
עופר גלבוע: למרות שלמישהו אין רישיון או אין אישור, הם יפתחו.
אודי גילאי: הצענו פתרון.
יצחק וקנין: מה הפתרון שהצעתם להם?
אודי גילאי: תקנה 413א'.
יצחק וקנין: מה היא אומרת?
אודי גילאי: שמאפשרת, במקרה של נחיתה לא מתוכננת עקב תקלה, מה עושים.
אודי גילאי: אתה רוצה שנציג את זה?
אסנת איסן: אבל זה בדיוק העניין.
אסנת איסן: זה חריגה, אנחנו מדברים על דרך המלך.
יצחק וקנין: רבותי, לא כולם ביחד אם אתם רוצים שאני אבין.
דוד בן ארי: מערבבים פה דברים.
אודי גילאי: יש פה מעט ערבוביה.
אודי גילאי: אנחנו עושים פה ערבוביה בין מה שחברת תעופה, מפעיל אווירי, יכול לעשות למה שמכון בדק יכול לעשות.
אודי גילאי: אנחנו יוצרים הסדרים שמאפשרים הן למפעיל אווירי שמצא את עצמו - עד כמה שזה לא יכול להיות – במקום לא מתוכנן, איך לפעול, מבלי להעמיד את המטוס לשבוע-שבועיים, ואנחנו יוצרים הסדרים כפי שאדוני יראה עוד מעט למכון הבדק של אותה חברת תעופה, לטפל מטעמו של המפעיל האווירי באותו מטוס שמצא את עצמו.
אודי גילאי: כמו שאמר מר ליבלינג, אני רוצה להרחיב.
אודי גילאי: אם נסקור את הנתיבים שבהם פועלת התעופה הישראלית, בסופו של דבר מדובר על אירופה שיש לה מערכת רגולציה 1, על צפון אמריקה שיש לה מערכת רגולציה 1 או 1.5 שזה קנדה, על עוד אי אלה מדינות במזרח הרחוק ובדרום אפריקה, וזהו, זה לא 191 המדינות שחברות ב-ICAO, שצריך עכשיו לבוא ולעשות סקר אחד-אחד.
דוד בן ארי: מבלבלים פה דברים, אני מבקש להיות ברור.
דוד בן ארי: מה שהוצג כאן במצגת מתייחס לתקנה 32, בסיס ההכרה בתעודת אחזקה ושחרור של ה-EASA ושל ה-FAA.
דוד בן ארי: זה מה שהוצג כאן בתקנה 32, ולא מדובר כאן על תקנה 413 שאתה נוחת באיזשהו יעד ואתה מבקש שטכנאי מקומי יחתום וישחרר את המטוס.
דוד בן ארי: לא מדובר כאן על זה.
אברהם ליבלינג: אז בואו נדון.
יצחק וקנין: רבותי, החלטתי – מרגע זה אני לא שומע יותר אף אחד, אני נכנס לתקנות.
יצחק וקנין: תנו לי לקרוא את התקנות ולהגיע לאן שאני צריך.
יצחק וקנין: אני חושב שהדברים ברורים לי.
איתי עצמון: יש בקשות לדיון מחדש שהשר הגיש.
איתי עצמון: שאלה אם אתם רוצים לפתוח בבקשות לדיון.
אבישי פדהצור: אני חושב שיהיה נבון יותר אם נחתום את תקנות המכונים ואז נחזור לבקשות נוספות.
יצחק וקנין: רבותי, גם אני חושב ככה.
יצחק וקנין: אני מתחיל להקריא.
יצחק וקנין: נגיע לתקנה שאתם חושבים שאתם לא יכולים לחיות איתה – תציגו את העניינים שלכם, אני אשמע, והקדוש-ברוך-הוא יעזור לי לפתור את הבעיה.
יצחק וקנין: אנחנו במערכת הבטחת איכות ומערכת ניהול בטיחות, סעיף 23.
אבישי פדהצור: בוקר טוב, אדוני.
אבישי פדהצור: התקנה הזו – אנחנו דילגנו עליה בשעתה כי היתה לנו מחלוקת מקצועית של הטרמינולוגיה שצריכה לשמש.
אבישי פדהצור: קראנו לזה ניהול איכות, הבטחת איכות, איכות בלבד.
אבישי פדהצור: ישבנו בסופו של יום, התכנסנו למונח אחד.
איתי עצמון: מונח שקיים בחוק.
אבישי פדהצור: התאמנו בהתאם לכך את הנוסח ואנחנו מבקשים לקרוא אותו בפני אדוני ולהביא אותו לדיון, והתאמנו את זה בהמשך להערות היועץ המשפטי לוועדה, למה שדורש מאתנו חוק הטיס.
יצחק וקנין: נא להקריא.
אבישי פדהצור: אחת מהתפיסות הרווחות ההולכות ומתגברות בתחום פעילות מכוני הבדק היא נושא הבטחת האיכות.
אבישי פדהצור: הגויים מכנים את זה Quality Assurance, Quality System, איזשהו סוג של מערכת איכות שעיקר תפקידה הוא לוודא ששתי פונקציות מתקיימות בפעילות של מכון הבדק.
אבישי פדהצור: אחת, שהוא פועל לפי הנהלים שלו.
אבישי פדהצור: מתוך הנחה שהנהלים שנכתבו, אושרו על-ידי רת"א, הם נהלים שמשקפים את הדרך הנכונה והטובה לעבוד בה, וכמובן שצריכים לוודא שמי שעובד, עובד בהתאם לנהלים ובהתאם להוראות שאומרים לו.
אבישי פדהצור: זו התכלית הראשונה של מערכת האיכות.
אבישי פדהצור: התכלית השנייה של מערכת האיכות כמובן היא להביא לכך שהמוצר התעופתי שמכון הבדק מטפל בו יוצא בטוח.
אבישי פדהצור: כי אם הנוהל, בעוונותינו, עקום, זה שעובדים לפי הנוהל מוציא לנו מוצר תעופתי עקום, דבר שאיננו רוצים בכלי הטיס שלנו.
אבישי פדהצור: זו התכלית של מערכת הבטחת האיכות.
אבישי פדהצור: בסופו של יום, זה גם נדרש לפי ה-ICAO, זוהי הגשמת סטנדרט של ה-ICAO.
אבישי פדהצור: המערכת הזאת היא כוללת, היא למעשה קובץ או שורה של נהלים והוראות עם חלוקה ברורה של אחריות, של תוכניות סיקורים, וכולי, כפי שנראה להלן.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 23(א) עד (ה).
יצחק וקנין: בעד – 1
אבישי פדהצור: במסגרת הבטחת האיכות, היא תכלול: אני אסביר, ואולי תהיה הערה של היועץ המשפטי לגבי מה זה סיקור.
אבישי פדהצור: כמו שאמרנו, מערכת האיכות, אני אגדיר אותה במירכאות כ"מערכת לעומתית".
אבישי פדהצור: היא למעשה מערכת שהיא חלק ממכון הבדק, אבל היא אמורה לבדוק או לבקר את האופן שבו מכון הבדק מתנהל.
אבישי פדהצור: מטבע הדברים, זה לא תמיד נוח למי שמשמש במערכת הזאת לבוא ולהיות הנודניק התורן או המבקר של המערכת, ולכן אחד מהיסודות של המערכת הזאת זה שמירה על העצמאות.
אבישי פדהצור: כאשר אישרנו קודם את בעלי התפקיד ראינו שמנהל הבטחת האיכות, הוא מדווח ישירות למנהל מכון הבדק, אין מישהו שחוצץ בינו.
אבישי פדהצור: זה גם ביטוי של עצמאות המערכת הזאת.
אבישי פדהצור: אנחנו קובעים את זה במפורש.
אבישי פדהצור: צריכים להיות נהלים שמבטיחים את העצמאות והם צריכים להתייחס במיוחד לשני הרכיבים הבאים.
אבישי פדהצור: קודם כול, חובת דיווח – שזה ברור, שאנשים לא ייראו לדווח על ממצאים שמצאו במהלך סיקור.
אבישי פדהצור: הדבר השני הוא גם נובע מהעצמאות וגם מהצורך למנוע ניגוד עניינים, זה שאדם שעובד במכון הבדק אולי בכמה תפקידים, בכובעו כסוקר לא יסקר פעולת בדק שהוא עשה בכובעו כטכנאי לבדק כלי טיס, כי אין אדם משים עצמו רשע, וזו התכלית של פסקה (2).
איתי עצמון: בדין ודברים שהיה לנו גם השבוע, גם בשבוע שעבר, אני ביקשתי שתומצא לנו הגדרה ל"סיקור" מכיוון שהמונח הזה עובר כחוט השני בתקנה זו, אני חושב שגם בתקנות שלאחר מכן, ואני מציע שתציגו את ההגדרה המוצעת.
אבישי פדהצור: עקב בקשתו, דרישתו של היועץ המשפטי, התכנסנו לכדי נוסח שגם הבאנו לידיעת הציבור, לא קיבלנו עליו הערות שבגינן שינינו, ואני אקרא אותו.
אמיר דנגנר: קיבלתם הערות.
אבישי פדהצור: אמרנו, לא קיבלנו הערות שבגינן מצאנו לנכון לשנות את הנוסח.
אבישי פדהצור: תרצו לחזור עליהן שוב - בשמחה.
איתי עצמון: אני מציע שעורך-דין פדהצור יקריא את ההגדרה.
אבישי פדהצור: " "סיקור" – בדיקה שיטתית ובלתי תלויה של האופן שבו פועל הגוף המסוקר בביצוע פעולת בדק, בהשוואה לאופן בו עליו לפעול לפי הדין, קובץ נהלי מכון הבדק והמידע התחזוקתי הישים, כך שתובטח רמה מקצועית נאותה בביצוע פעולות בדק.
אבישי פדהצור: " כבר, אדוני, אני אבקש לתקן פה בעיית ניסוח קלה, כי בעוד שקודם דיברנו על מערכת עצמאית, פה אנחנו מדברים על הסיקור כבלתי תלוי.
אבישי פדהצור: המונחים הם נרדפים, אני אציע שנשתמש רק במונח אחד.
אבישי פדהצור: לצורך העניין, אם יש ליועץ המשפטי של הוועדה העדפה.
איתי עצמון: באיזה הקשר, אני לא מבין.
אבישי פדהצור: פה ב"סיקור" קראנו – בדיקה שיטתית ובלתי תלויה.
איתי עצמון: ואיפה אתה רוצה לשנות?
אבישי פדהצור: אני רוצה להחליט.
אבישי פדהצור: קודם דיברנו על כך שמערכת הבטחת איכות צריכה להיות עצמאית.
אבישי פדהצור: פשוט שיהיה אותו מונח.
איתי עצמון: אתה מדבר על תקנת משנה (ב)(2)?
אבישי פדהצור: בין היתר.
אבישי פדהצור: אני מציע שפה נכתוב: סיקור – בדיקה שיטתית ועצמאית, במקום בלתי תלויה, ואז אנחנו יוצרים הלימה לנוסח של תקנה 23 עצמה.
איתי עצמון: אפשר כך או אפשר כך.
אבישי פדהצור: בדיוק, אלה שני כיוונים, רק שלא יהיו שני מינוחים לאותו דבר.
קריאה: עצמאית.
דוד בן ארי: עצמאית.
אבישי פדהצור: אם זה מקובל על הציבור, מה טוב בעינינו.
אודי גילאי: אני מציע ליד המילה "סיקור" להוסיף את המילה audit, באנגלית.
אבישי פדהצור: כדי שיהיה ברור.
אבישי פדהצור: תודה.
אמיר דנגנר: אמיר מאל-על.
אמיר דנגנר: לדעתנו, צריך להיות רשום בדיקה מדגמית, כלומר הסיקור לא מבוצע כל הזמן.
אמיר דנגנר: לוקחים כל פעם חלקים שונים של המכון או של הפעילות ובודקים איך זה מתבצע.
אמיר דנגנר: לכן, חשוב שיהיה ברור מה אומר המונח הזה כשקוראים אותו.
אבישי פדהצור: שלא יהיה ספק, ואנחנו ענינו על זה לאל-על בכתב, כנראה שתשובתנו לא מקובלת, אני אחזור עליה בפני הוועדה.
אבישי פדהצור: הסיקור עצמו, כפעולה, איננו מדגמי.
אבישי פדהצור: הסיקור עצמו, כפעולה, הוא שיטתי.
אבישי פדהצור: מה שנעשה באופן מדגמי, יש תוכנית סיקורים למכון הבדק שאומרת מה אנחנו מסקרים.
אבישי פדהצור: אנחנו מסקרים פירוק מנועים אחת לחצי שנה, אנחנו מסקרים החלפת צמיגים אחת לארבעה חודשים.
אבישי פדהצור: זו האקראיות או זו העיתיות, אבל אחת הגיע המועד שבו אני מבצע סיקור של האופן שבו מכון הבדק מטפל בכן נסע, הסיקור הוא שיטתי, הוא לא מדגמי.
יערה למברגר: זה כתוב בתוכן גם, זה לא צריך להיות בהגדרה.
יערה למברגר: זה כתוב בתוכן שתוכנית הסיקורים היא עיתית.
יערה למברגר: אני אגב מעדיפה "בלתי תלויה" על פני עצמאית.
איתי עצמון: גם אני חשבתי ש"בלתי תלויה" זה מונח יותר נכון.
יערה למברגר: זה יותר נכון בהקשר הזה, אני חושבת.
אבישי פדהצור: אני אנהה כאן אחר הנסחים, אין לי בעיה עם זה.
איתי עצמון: כלומר, זה יהיה: נהלים להבטחת אי תלותה ואי תלות הפועלים במסגרתה במסגרת פעילות מכון הבדק?
אבישי פדהצור: כן, באופן אחיד בכל מקום, במקום "עצמאות" נכתוב: חוסר תלות, בהתאמה, או אי-תלות.
יצחק וקנין: אני מצביע על (2), כולל התיקונים שהוצעו בנוסח.
יצחק וקנין: נמנעים – אין תקנה 23(2) נתקבלה.
אבישי פדהצור: כאן צריך למחוק את המילה audits.
אבישי פדהצור: יום, לילה, צהרים, ערב – כל פעולה צריכה להיות מסוקרת.
אבישי פדהצור: לא נכנסנו פה לרזולוציה של EASA למשל, שפעם בשנה כל פונקציה של המכון צריכה להיות מסוקרת.
אבישי פדהצור: זה עניינו בנהלים.
יצחק וקנין: הערות ל-(3) ול-(4)?
יצחק וקנין: אני מצביע על (3) ו-(4).
יצחק וקנין: הערות ל-(5)?
אבישי פדהצור: כמו שאמרנו, אדוני, התכלית של מערכת הסיקורים היא לבדוק את ההתנהלות, את כשירותה ואת כשרותה, ברגע שיש אי-כשרות, לדווח על זה למנהל כי הוא האחראי.
אבישי פדהצור: אי-אפשר לדחות את המועד, צריכים להגיד לו – אדוני, התגלתה תקלה כזאת וכזאת, להגשים את האחריות שלו והוא נותן הוראות.
אבישי פדהצור: אחת לתקופה מדווחים כיצד פעולות התיקון, בהמשך להנחיות המנהל, התבצעו לעניין הליקויים שנמצאו.
איתי עצמון: מה ההבדל בין משוב והדיווח התקופתי?
איתי עצמון: מה זה משוב למנהל מכון הבדק?
אבישי פדהצור: המשוב הוא בתכוף לגילוי הממצא.