GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: ובכל מקרה, אם לא בכל אז ברוב החיקוקים שמדברים על תקנות הפחתה, לא מאפשרים לפרק הזה להיכנס לתוקפו לפני שיש תקנות הפחתה.
אתי בנדלר: אבל מהם הדגמים המדויקים אני לא יכולה עכשיו - - -
כרמל שאמה-הכהן: רוצה להעביר את זה לדיון הבא?
אתי בנדלר: אני חושבת שכדאי.
כרמל שאמה-הכהן: העברנו לדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 30.
ברוריה מנדלסון: הכוונה היא לאפשר פה תוספת לעיצום הכספי ככל שמדובר בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת.
אורן לביאן: למנוע, החמרה.
אתי בנדלר: עורכת הדין כספי מפנה את תשומת לבי שבהפרה חוזרת בדרך כלל מדובר על סכום השווה ל-50% מהעצום הכספי ולא כפל הסכום.
אתי בנדלר: דברי בקול רם, יותר פשוט.
אביגיל כספי: והעניין השני הוא שההפרה החוזרת היא במהלך שנתיים, כאשר יש מקרים שבהם מדובר על תקופה קצרה יותר של שנה וחצי.
אביגיל כספי: אמנם רוב המקרים הם שנתיים אבל יש כאלה - - -
כרמל שאמה-הכהן: שנתיים, אוקיי.
אביגיל כספי: ולגבי סכום העיצום הכספי, אם אני מסתכלת על חוקים שעברו לאחרונה כמו חוק בנק ישראל או חוק הטיס שהיה פה לפני שנה, חוק פיקוח (ביטוח) שהיה באוגוסט האחרון וחוק ניירות ערך – זה רק מחצית סכום העיצום הכספי בהפרה חוזרת ולא הסכום המלא של העיצום הכספי.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, התקבל השינוי.
יונה גוטשטיין: אנחנו רוצים לבקש משהו, אני יודעת שאני חוזרת אחורה אבל אני בכל אופן רוצה לבקש לחזור לנושא של העילות להטלת העיצומים.
כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף שאישרנו?
נתי ביאלסטוק: כן.
כרמל שאמה-הכהן: אין כרגע מה לחזור, רק בדיון הבא.
יונה גוטשטיין: אוקיי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 109ה.
אתי בנדלר: אבל אם אדוני מתכוון לחזור לסעיף הזה אז צריך שבסדר-היום תפורסם בקשה לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: לקראת הדיון הבא אתם צריכים לדאוג שהנושא הזה יעלה.
חגי עינת: אנחנו צריכים לדאוג שיהיו הסעיפים שלהם אנחנו רוצים אישור?
כרמל שאמה-הכהן: אתם צריכים לפנות למי מחברי הכנסת, או אלי או לאחד מחברי הכנסת, שיעלה את הנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 109ה1.
אתי בנדלר: אדוני ער לזה שאני לא מעירה הערות כי פשוט לא הספקתי ללמוד את החוק, כן?
אתי בנדלר: זה שאני שותקת ואני מעירה רק הערות באמת ספונטניות, כפי שאמרתי בתחילת הישיבה ולפני הישיבה, כי לא היתה לי אפשרות ללמוד את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אני למדתי וזה בסדר.
יונה גוטשטיין: גם אנחנו מבקשים אם אפשר להשאיר את השאר לדיון הבא?
יונה גוטשטיין: אנחנו אמורים לסיים בדקות הקרובות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסיים בזמן.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות ל-30 ימים?
כרמל שאמה-הכהן: הערות על להחלה על פקודת המיסים (גביה)?
ברוריה מנדלסון: הכוונה שאם יש פה הפרה של יותר מתקנה אחת שלא יהיה כפל עיצום.
אורן לביאן: שלא יהיה כפל.
נתי ביאלסטוק: אין כפל קנס.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 33.
כרמל שאמה-הכהן: מה משמעות של זה?
ברוריה מנדלסון: המפר יכול להיות עכשיו גם בעל היתר ולא רק בעל רישיון.
אורן לביאן: היתר, החברה הבת היא בעלת ההיתר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 34.
אתי בנדלר: למה לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית המשפט השלום שבאזור שיפוטו ניתנה החלטת המנהל, קרי בבית משפט השלום בירושלים בלבד?
אתי בנדלר: למה לא בכל בית משפט שלום?
אתי בנדלר: ממתי קובעים סמכות מקומית מצומצמת.
אתי בנדלר: סוכן ביטוח – לא, זה לא סוכן ביטוח כי זו רק החברה וחברת הבת אבל עדיין.
נתי ביאלסטוק: ושניהם יושבים בירושלים.
אתי בנדלר: הם יושבים בירושלים ממילא הם יערערו בירושלים, למה צריך לקבוע סמכות מקומית בירושלים בלבד?
רועי ברית: זה משרד המשפטים, זה משהו חדש.
ברוריה מנדלסון: זה הסטנדרט.
אתי בנדלר: אני מבקשת, אדוני, אם משרד המשפטים יעמוד על הדרישה הזו לא לאשר את זה.
אתי בנדלר: אני מתנגדת לכך באופן נמרץ.
כרמל שאמה-הכהן: משאירים את זה לדיון הבא.
נתי ביאלסטוק: ומה את מציעה במקום?
ברוריה מנדלסון: רק את סעיף (1) או גם את סעיף (2)?
אתי בנדלר: אני מציעה "ניתן לערער לבית משפט שלום", זה הכול.
אתי בנדלר: לא צריכים לקבוע סמכות מקומית מצומצמת.
ברוריה מנדלסון: ויתר הסעיפים?
אתי בנדלר: אחר כך מעתיקים את זה, אתה אומר: זה רק כאן, זה רק החברות, משרשרים את זה והנה מצמצמים את הנגישות של הציבור לבתי משפט בקביעת סמכות מקומית בבתי משפט מסוימים.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 35.
ברוריה מנדלסון: סעיפים (2), (3), (4) – כן מאושרים?
כרמל שאמה-הכהן: לא, בואו נשאיר את כל הסעיף.
יונה גוטשטיין: מחקתם: על החלטת בית המשפט בערעור?
אורן לביאן: לא, הוא אמר שנשאיר את זה לדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: עברנו לסעיף הבא, סעיף 35.
כרמל שאמה-הכהן: לא אישרנו את סעיף 34.
יונה גוטשטיין: סליחה, אנחנו פספסנו משהו.
ברוריה מנדלסון: לא הוצבע כל הסעיף.
יונה גוטשטיין: כל הסעיף לא הוצבע?
כרמל שאמה-הכהן: כל הסעיף.
אתי בנדלר: אני רוצה לוודא, הטלת עיצום כספי כאן היא רק על החברה או חברת הבת, נכון?
ברוריה מנדלסון: המנהל או המפקח, נכון, חברת הדואר או חברת הבת, כן.
יונה גוטשטיין: אנחנו מבקשים לחכות עם הסעיף הזה.
יונה גוטשטיין: יש פה דברים שלפי דעתי יכולים לפגוע בפרטיות של אנשים.
יונה גוטשטיין: יש פה פרטים.
יונה גוטשטיין: אני חושבת שהדברים האלה יכולים להיות מאוד רגישים ואני מבקשת לדון בזה מחדש.
אתי בנדלר: לכן שאלתי האם יש סיכויים שיכול - - -
דנה נוייפלד: כתוב בסעיף (ג): לא יפרסם פרטים שהם בגדר - - -
אתי בנדלר: לא, זה משהו אחר, דנה.
אתי בנדלר: השאלה היא אם בעל רישיון יכול להיות גם מי שאינו תאגיד.
יונה גוטשטיין: הפרטים אודות ההפרה יכולים להיות בעייתיים, אני מבקשת לעבור על זה.
יונה גוטשטיין: אין לנו בעיה עם הפרסום של ההפרה, יש דברים שיכולים להיות כרוכים בצנעת הפרט שיכולים להיכנס פה לפי הפרשנות שלי.
יונה גוטשטיין: אני רוצה לעבור על זה ולבוא לדיון הבא עם ההערות שלי.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, לא קריטי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 36.
אתי בנדלר: וגם תבררו עם בעל רישיון יכול להיות יחיד.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה סעיף 109י?
רועי ברית: אלה דרכי מסירה, זה מופיע בדברי ההסבר.
רועי ברית: אלה דרכי מסירה, זה לא רלוונטי, זה לגבי ההליך הפלילי.
ברוריה מנדלסון: סעיף 109י מדבר על דרכי מסירה.
ברוריה מנדלסון: הסעיף קובע שדרכי המסירה לפי סדר הדין הפלילי ופה עכשיו שמנו הסבר חדש וקבענו מה יהיו דרכי המסירה, לכן הסעיף מתייתר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 36 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסיימים את הדיון בסעיף הזה, נשארו לנו עוד כמה סעיפים שמצריכים עיון עד לישיבה הבאה ואת סימן ג' לעניין העברת פעילות מהחברה לחברת הבת.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שעוד כשעה וחצי של דיון בפעם הבאה והחקיקה הזאת תושלם מבחינת הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: את סעיף 37 לא התחלנו.
יונה גוטשטיין: ברשות אדוני אני רק רוצה להגיד שיש עוד כמה דברים שאנחנו מבקשים להוסיף.
כרמל שאמה-הכהן: להוסיף בישיבה הבאה אבל עדיף שתעבירו בכתב.
יונה גוטשטיין: למשל הוראות מעבר חסרות.
כרמל שאמה-הכהן: אז עדיף שתעבירו את הנושא ואת כל הטיעונים שלכם בכתב גם לייעוץ המשפטי של הוועדה, גם למנהלת הוועדה, שיפיצו לכל חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולכם.
יואל חסון: שלום.
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב), התשע"ב-2012.
יואל חסון: אני קודם כל מבקש להתנצל על האיחור הגדול.
יואל חסון: פשוט זאת היתה התרעה קצרה, ואני אמרתי מראש שאני לא אוכל להתחיל במועד המדויק, כך אמרתי ליושב-הראש.
יואל חסון: אז אני מתנצל בפני כל מי שהגיע, זה באמת לא ראוי ולא מכובד שוועדה תתחיל באיחור כזה קיצוני.
יואל חסון: אז אני באמת מתנצל.
יואל חסון: אבל בואו ננסה להתקדם ולראות מה אנחנו עוד צריכים לעשות.
יואל חסון: מי הראשון שצריך להציג את הדברים?
יואל חסון: משרד החקלאות, בבקשה.
ערן אטינגר: עורכת הדין אפרת אביאני תציג את התקנות.
יואל חסון: תקנות, ואנחנו נדבר.
אפרת אביאני: אנחנו פה כדי לבקש מוועדת הכלכלה לאשר התקנת תקנות לפי סעיף 12א לצו תכנון משק החלב, בעניין קביעת מכסות חלב.
אפרת אביאני: אלה תקנות שלפי החוק, המשרד היה צריך להניח על שולחן ועדת הכלכלה עד ה-6 באפריל.
אפרת אביאני: היה צורך לבצע תיאומים בין משרדיים, והגשנו את התקנות לפני שבועיים.
אפרת אביאני: ואנחנו נבקש את אישור הוועדה לתקנות האלה.
אפרת אביאני: באופן כללי, התקנות אמורות להסדיר את הפעולה של קביעת המכסות ליצרני החלב.
אפרת אביאני: החוק קובע שמי שרוצה לייצר חלב של מקנה שכולל בקר וצאן, חייב לייצר אותה רק אם ניתנה לו מכסת חלב, ובהתאם למכסה שלו.
אפרת אביאני: ומי שמקצה את מכסות החלב האלה היא ועדת המכסות, שפועלת במועצת החלב.
אפרת אביאני: שגם את התפקידים שלה קובע החוק.
אפרת אביאני: אנחנו רוצים היום להסדיר בתקנות את נהלי עבודתה של ועדת המכסות לעגן מצב קיים.
אפרת אביאני: היום כל הנושאים האלה מעוגנים בנהלים של מנהל המכסות, שהוא מי שהוציא לפועל את משטר המכסות על יסוד צו החלב, שזה צו ישן שצריך להתבטל, צו שמבוסס על מצב חירום.
אפרת אביאני: גם החוק וגם התקנות מכוח החוק באים להחליף אותו.
אפרת אביאני: מה שאנחנו מבקשים זה לעגן איזשהו תהליך או דרכי התנהלות היום שמתקיימות, התקיימו בעבר על-ידי מנהל המכסות, והיום מתקיימות על-ידי ועדת המכסות, כנדרש בחוק.
אפרת אביאני: לקיים את הוראת החוק.
יואל חסון: הערות כלליות לפני שאנחנו נתחיל לקרוא את התקנות ולהתייחס אליהן פרטנית?
יואל חסון: לא, אז בואו נתחיל לקרוא ונדון.
אפרת אביאני: תקנה 1.
אפרת אביאני: "הגדרות בתקנות אלה - ""אזור עדיפות לאומית" –כמשמעותו בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009; "היקף הייצור הכולל" – היקף הייצור הכולל לחלב, שקבע השר לשנה מסוימת, לפי סעיף 4 לחוק; "ועדת המכסות" – הוועדה לפי סעיף 5 לחוק; "יצרן חדש" – יצרן אשר ועדת המכסות אישרה לו לראשונה מכסה לייצור חלב, לפי הוראות פרק ג'; "יצרן יחיד" – יצרן שאינו אגודה שיתופית וכן יצרן שהוא אגודה שיתופית אשר חברים בה עד שבעה חברים, שהם יחידים; "יצרן קטן" – יצרן אשר נקבעה לו מכסה בהיקף שנקבע כמכסת בסיס, בהיקף דומה לו או קטן ממנו, למעט יצרן חלב צאן במשק סגור לפי תקנה 38; "יצרן שיתופי" – יצרן שאינו יצרן יחיד ואינו בית ספר חקלאי או מכון מחקר חקלאי; "מדיניות הפיתוח" – אמות המידה ומדיניות הפיתוח התקופתיות לחלוקת מכסות, שייקבעו מזמן לזמן בתקנות לפי סעיפים 12(א) ו-38 לחוק; "מכסת בסיס שנתית" – היקף המכסה המזערי שקבעה ועדת המכסות בשנה נתונה, לפי תקנה 8, ליצרנים מסוגים שונים: יצרן יחיד, יצרן שיתופי, בית ספר חקלאי או מכון מחקר חקלאי; "שותפות" – שותפות בין יצרנים, אשר אישרה ועדת המכסות לפי תקנה 24; "תוספת מכסה כוללת" ו"הפחתה במכסה הכוללת" – תוספת להיקף הייצור הכולל, שקבע השר בשנה מסוימת או הפחתה ממנו, ביחס להיקף הייצור הכולל שקבע השר בשנה שחלפה".
יואל חסון: יש למישהו הערות להגדרות?
יואל חסון: לא נראה לי שזה - - -
אפרת אביאני: אני אקדים קצת.
אפרת אביאני: בישיבה מקדימה שהיתה עם איתי עצמון מהלשכה המשפטית של הוועדה, היו כמה הערות לניסוח.
אפרת אביאני: לגבי הגדרת "מדיניות הפיתוח", זה צריך להיות "תקנות מדיניות הפיתוח".
אפרת אביאני: לגבי ההגדרה "תוספת מכסה כוללת" ו"הפחתה במכסה הכוללת", ההגדרה הנכונה צריכה להיות "תוספת להיקף הייצור הכולל" ו"הפחתה מהיקף הייצור הכולל", שזו ההגדרה בחוק.
איתי עצמון: כלומר, "מכסה כוללת" זה "היקף הייצור הכולל", ואנחנו נטמיע את התיקון הזה לכל אורך - - -
אפרת אביאני: נכון, ואנחנו צריכים לתקן את זה לאורך כל התקנות.
אפרת אביאני: זו לא ההגדרה המדויקת.
אפרת אביאני: עוד תיקון, ב"הגדרת מכסת בסיס שנתית", המילים "בית ספר חקלאי או מכון מחקר חקלאי" לא רלוונטיות.
איתי עצמון: למחוק אותן?
אפרת אביאני: אלה הערות שקיבלנו לנוסח מהלשכה המשפטית של הוועדה.
איתי עצמון: ויש עוד הערות, אלא אם כן קודם כל - - -
לאה ורון: רגע, אולי תחזרי בבקשה על ההערות.
אפרת אביאני: "מדיניות הפיתוח" – צריכה להיקרא "תקנות מדיניות הפיתוח".
אפרת אביאני: "מכסת בסיס שנתית" היא רלוונטית רק ליצרנים יחדים או ליצרנים שיתופיים, לכן לא צריכות להופיע בהגדרה המילים "בית ספר חקלאי או מכון מחקר חקלאי".
איתי עצמון: והמילה "המזערי" – מדובר על היקף מזערי בהכרח?
אפרת אביאני: נכון, זה לא בהכרח היקף מזערי.
אפרת אביאני: המהות של מכסת הבסיס מוסברת בתקנה 8, והיא לא בהכרח המכסה המינימלית.
לאה ורון: אז מוחקים את המילה "המזערית"?
אפרת אביאני: כן, אפשר למחוק.
לאה ורון: "היקף המכסה שקבעה ועדת המכסות".
אפרת אביאני: את המהות אנחנו נסביר בתקנה 8.
אפרת אביאני: זאת רק הפניה לתקנה 8.
אפרת אביאני: את המהות של מכסת הבסיס אנחנו נסביר ונדון בה כשנקריא את תקנה 8.
אפרת אביאני: בהגדרות "תוספת מכסה כוללת" ו"הפחתה במכסה הכוללת" – זה צריך להיות "תוספת להיקף הייצור הכולל" ו"הפחתה מהיקף הייצור הכולל".
אפרת אביאני: זאת ההגדרה הנכונה יותר שמופיעה בחוק, ולכן צריך להפנות אליה.
לאה ורון: והסיפה נשארת.
לאה ורון: "שקבע השר בשנה מסוימת" - - -
אפרת אביאני: ההגדרה עצמה ללא שינוי.
לאה ורון: רק צריך למחוק "או הפחתה ממנו".
אפרת אביאני: לא, זה בסדר.
איתי עצמון: מדובר על או על תוספת להיקף הייצור - - -
אפרת אביאני: או תוספת או הפחתה, אבל שניהם לא מהמכסה הכוללת, אלא מהיקף הייצור הכולל.
יואל חסון: אני רוצה לשאול שאלה באופן כללי לגבי התקנות.
יואל חסון: יש הסכמה כללית, בין משרדית, ממשלתית, על הגשת התקנות?
ערן אטינגר: שמי ערן, אני היועץ המשפטי של משרד החקלאות.
ערן אטינגר: אין צורך בהסכמה כלל משרדית.
ערן אטינגר: התקנות האלה לפי החוק.
ערן אטינגר: יש תהליך, הן בסמכות שר החקלאות, בהתייעצות עם מועצת החלב, ובאישור הוועדה.
ערן אטינגר: התהליך הזה מתקיים פה.
ערן אטינגר: ככל שיש – אני מבין שהשאלה הזאת באה על רקע הסתייגויות אולי של משרד האוצר, שאנחנו גם שומעים אותן.
ערן אטינגר: ככל שיש למשרד ממשלתי אחר, שאיננו חלק מהתהליך הזה, הסתייגויות, פתוחות בפניו שני דרכי פעולה.
ערן אטינגר: אם ההסתייגויות הן משפטיות, היה עליו לפנות ליועץ המשפטי לממשלה.
ערן אטינגר: אם ההסתייגויות הן עניין של מדיניות, הוא יכול ליזום הצעת החלטה לממשלה ולבקש הרשאה להכריע מחלוקת הצעדים האלה לא ננקטו - -
יואל חסון: עד עכשיו.
ערן אטינגר: - - והיות שהחוק ציווה עלינו תקופת זמן, וכאמור אנחנו כבר באיחור - -
יואל חסון: של ארבעה חודשים.
ערן אטינגר: - - נכון.
ערן אטינגר: אז אני חושב שככל שהאוצר ירצה להביא את זה להכרעת הממשלה, הוא יכול - - -
יואל חסון: תגיד לי, כמה אתם התייחסתם - - -
לירז דמביץ כהן: אפשר להגיב?
יואל חסון: כמה התייחסתם לנושא ועדת קדמי ולהמלצות שלה, או לדוח שלה?
אפרת אביאני: הדוח הזה עדיין לא אומת על-ידי הממשלה.
אפרת אביאני: ולכן התקנות האלה מובאות כדי לשקף מצב קיים.
אפרת אביאני: ככל שההמלצות של ועדת קדמי יאומצו בהחלטת ממשלה, ויידרשו תיקוני חקיקה בחוק, או בתקנות האלה, או בתקנות אחרות, זה כמובן - - -
יואל חסון: סתם אני אומר, בלי לקבוע עמדה.
יואל חסון: זו באמת סתם שאלה כללית – אז לא עדיף קצת לחכות ולראות - - -
אפרת אביאני: אנחנו מחויבים בחוק להביא את התקנות.
אפרת אביאני: ולא רק זה, גם ועדת המכסות צריכה לפעול לפי התקנות.
יעקב כץ: אדוני, אני רוצה להעיר לעניין הזמן.
יעקב כץ: אני יעקב בכר, אני מנכ"ל התאחדות מגדלי הבקר לחלב, זאת אגודה שיתופית שמאגדת את כל הרפתנים בארץ.
יעקב כץ: התקנות מבחנתנו הן חיי היום-יום שלנו.
יעקב כץ: אין פה מה לעכב, ואין פה מה להשהות.
יעקב כץ: לנו הן מאוד מאוד חשובות.
יואל חסון: הנקודה ברורה.
יואל חסון: האוצר, מי?
תניב רופא: אני רוצה להוסיף משהו על משרד החקלאות.
תניב רופא: אני תניב רופא, מנהלת הרשות לתכנון, עוסקת בענף החלב, ויושב-ראש מועצת החלב.
תניב רופא: אני רוצה להגיד שהנושאים שעלו בקדמי – הן לנושא ניוד מכסות, והן לנושא תכנית הפיתוח – לא מופיעים כאן בתקנות, ואותם אנחנו באמת משהים לסוף.
תניב רופא: הסט שמועבר כאן לדיון הוא סט שלא נוגע לנושאים שעולים בקדמי, ולכן אנחנו לא רואים מניעה כרגע - - -
יואל חסון: נציג האוצר.
לירז דמביץ כהן: עורכת הדין לירז דמביץ, מהלשכה המשפטית באוצר.
לירז דמביץ כהן: בהמשך לדברים - - -
לאה ורון: גם תתייחסי ללוחות הזמנים של ועדת קדמי.
לאה ורון: האם היא עומדת בלוחות הזמנים, וכולי.
לירז דמביץ כהן: אוקיי.
לירז דמביץ כהן: מילה אחת קודם, בהמשך לדברים שאמר עורך הדין אטינגר.
לירז דמביץ כהן: שתי דרכי הפעולה שהוא ציין הן נכונות והן אפשריות, אבל אני חושבת שיש דרך פעולה שלישית שלא הוזכרה על-ידו.
לירז דמביץ כהן: זו דרך פעולה של שיתוף פעולה, של נהלי עבודה תקינים בין משרדי הממשלה.
לירז דמביץ כהן: שמשרד מסוים רוצה להוסיף תקנות, יש משרדים שיש להם הערות, ואנחנו מדברים בינינו.
לירז דמביץ כהן: לא על כל דבר אנחנו הולכים מעבירים החלטת ממשלה.
לירז דמביץ כהן: וזה מה שניסינו לעשות כאן, ולצערי, זה לא הצליח ברמה שהיא משביעת רצון.
לירז דמביץ כהן: מכיוון שלא היתה היענות.
קריאה: לא קיבלנו - - -
לירז דמביץ כהן: או היענות חלקית.
לירז דמביץ כהן: עכשיו בהמשך לדברים שאמרה גברת רופא, חלק שנידונים בוועדת קדמי באמת לא נמצאים כאן.
לירז דמביץ כהן: אבל חלק אחר בהחלט נמצאים כאן.
לירז דמביץ כהן: אני חושבת שזאת ועדה שעושה עבודה מאוד רצינית.
לירז דמביץ כהן: היא יושבת על המדוכה כבר הרבה מאוד זמן.
לירז דמביץ כהן: באשר לשאלה של גברתי לגבי לוחות הזמנים - - -
אלון מסר: בשבוע הבא או בעוד שבועיים אמור להתפרסם הדוח הסופי של ועדת קדמי, כולל ההמלצות לגבי משק החלב.
אלון מסר: כלומר, מדובר על שבוע-שבועיים, לא יותר מזה.
אלון מסר: העבודה - - -
יעקב כץ: דוח החלב הגיע לישיבת הממשלה פעמיים ולא עבר אותה.
יעקב כץ: אין שום הסכמה, אין שום קונצנזוס בממשלת ישראל, כולל לא עם המפלגות החדשות.
יעקב כץ: אני רוצה לא להתייחס בכלל לדוח קדמי, אלא - - -
יואל חסון: סליחה, אדוני, תודה רבה.
יואל חסון: אני מבקש לא להתפרץ.
לירז דמביץ כהן: אבל כן מתקיימים דיונים במסגרת ועדת קדמי.
לירז דמביץ כהן: דיונים עמוקים, דיונים רציניים, דיונים שמעלים הרבה מאוד סוגיות, שחלקן בהחלט נידונות - - -
יואל חסון: הבנתי את הסוגיה.
יואל חסון: אני אגיד ככה, אני לא רוצה לבזבז על זה את הזמן.
יואל חסון: בלי להתייחס למסקנות ועדת קדמי, כי חוץ מאשר מה ששמענו בעיתונים, אף אחד לא יודע באמת מה כתוב שם.
מעין נשר: הוועדה באה להציג את מסקנותיה והמלצותיה גם בפני ועדת הכלכלה וגם בפני ועדת הכספים, זה לא רק בעיתונים.
מעין נשר: היתה פה מצגת.
יואל חסון: אבל עדיין, בסוף, אני לא יודע מה הממשלה תאמץ, מה היא לא תאמץ.
יואל חסון: אנחנו לא יודעים.
יואל חסון: זה המלצות, זה לא קובע.
יואל חסון: ולכן אני לא יכול להתייחס לזה כרגע, במיוחד למול העובדה שיש כאן חריגה של לוח זמנים מאוד קיצונית, שנעשתה כבר מראש.
יואל חסון: לכן הייתם צריכים – בעיני כל הסוגיה כאן היא סוגיה של הרשות המבצעת.
יואל חסון: אתם ברשות המבצעת צריכים לעשות החלטות ביניכם.
יואל חסון: אם מחר שרת החקלאות תודיע על משיכת הדיון בתקנות, אז זה יקרה, זה לא – זה בידיה לחלוטין.
יואל חסון: אז אני לא יכול להיכנס כאן – למרות שאני מאוד אוהב לפעמים – ביניכם, בין המשרדים השונים.
יואל חסון: הכנסת תעשה את עבודתה, והממשלה תחליט מה שהיא תחליט.
יואל חסון: בידיכם להחליט – אפילו תוך כדי הדיון עכשיו יכולה להתקבל פתאום החלטה על משיכת התקנות.
יואל חסון: זה יכול לקרות, זה גם יכול לא לקרות.
יואל חסון: אז זו החלטה שלכן.
יואל חסון: ואנחנו נמשיך בכיוון הזה.
יואל חסון: יש הערות לגבי ההגדרות?
איתי עצמון: כן, לי יש עוד כמה וכמה הערות ושאלות.
איתי עצמון: לגבי הגדרת "יצרן קטן" – ההערה הראשונה, כתבתם "בהיקף שנקבע כמכסת בסיס".
איתי עצמון: מדובר על מכסת בסיס שנתית, כהגדרתה - - -
אפרת אביאני: כן, הכוונה להגדרה שבהגדרות.
אפרת אביאני: זה צריך להיות "בהיקף שנקבע כמכסת בסיס שנתית".
איתי עצמון: אז נוסיף את המילה "שנתית"?
איתי עצמון: שאלה נוספת, כתוב "בהיקף דומה לו או קטן ממנו".
איתי עצמון: מי יקבע אם ההיקף דומה, מה הסטייה שתהיה ממה שנקבע כמכסת בסיס שנתית?
אפרת אביאני: אז אפשר למחוק את "בהיקף דומה לו", נכון?
קריאה: זה רק קטן ממנו יכול להיות.
אפרת אביאני: מכסת בסיס ומטה.
אפרת אביאני: אפשר למחוק את המילים "בהיקף דומה לו".
איתי עצמון: זאת אומרת, את המילים "דומה לו".
אפרת אביאני: "בהיקף שנקבע כמכסת בסיס שנתית, או קטן ממנו".
איתי עצמון: שאלה נוספת, לגבי "מדיניות הפיתוח", שהבנתי שזה "תקנות מדיניות הפיתוח".
איתי עצמון: אם תוכלו קצת להסביר למה הכוונה, אם מדובר על תקנות שייקבעו כהוראת שעה כל פעם לשנה מסוימת, או לתקופה מסוימת.
איתי עצמון: במה בדיוק מדובר?
איתי עצמון: ומה היחס בין המדיניות הזאת לבין התקנות האלה?
אפרת אביאני: היום הנושא של מדיניות הפיתוח נקבע בנהלים שמגובשים במשרד ומאושרים על-ידי שרת החקלאות, או השר.
אפרת אביאני: בדרך כלל צריך אותם כאשר יש שינוי מהשנה הקודמת.
איתי עצמון: בהיקף הייצור הכולל.
אפרת אביאני: שינוי בהיקף הייצור הכולל.
אפרת אביאני: אם יש תוספת להיקף הייצור הכולל, או גריעה מהיקף הייצור הכולל, אז בעצם צריך לקבוע מדיניות איך מחלקים את התוספת, או איך מחלקים את הגריעה, איך גורעים מהיצרנים.
אפרת אביאני: בשביל זה צריך קריטריונים, אמות מידה.
אפרת אביאני: אמות המידה האלה נקבעות לפי מדיניות הפיתוח, מדיניות הממשלה ומדיניות המשרד.
אפרת אביאני: בגלל שאלה הוראות כלליות שיש להן תוקף תחיקתי, הן צריכות להיקבע בתקנות.
אפרת אביאני: הן אמורות להיות זמניות.
אפרת אביאני: הן לא בהכרח שנתיות, אבל הן בהחלט תקופתיות.
איתי עצמון: השאלה אם לא צריך, לאור הדברים שאת אומרת, קצת לשנות את ההגדרה של תקנות מדיניות הפיתוח.
איתי עצמון: כלומר, לקבוע שמדובר על אמות מידה לחלוקת מכסות או בתקופה מסוימת או בשנה מסוימת בשל שינוי בהיקף הייצור הכולל.
אפרת אביאני: הניסוח שאנחנו הצענו "שייקבעו מזמן לזמן".
אפרת אביאני: זה הניסוח המקורי שהוגש לוועדה.
איתי עצמון: אני חושב שלאור הדברים שאמרת, כדאי לדייק שמדובר רק על הסיטואציה של שינוי בהיקף הייצור הכולל.
איתי עצמון: כלומר, "אמות מידה לחלוקת מכסות" - - -
אפרת אביאני: "בשל שינוי בהיקף הייצור הכולל"?
אפרת אביאני: אוקיי, בסדר, "בשל שינוי בהיקף הייצור הכולל".
איתי עצמון: ואפשר לכתוב "בתקופה מסוימת או בשנה מסוימת"?
אפרת אביאני: ככל שנקבעו.
איתי עצמון: אנחנו נוסיף ככל שנקבעו.
אפרת אביאני: ככל שנקבעו, כי לא בכל שנה יש - - -
איתי עצמון: יש שינוי.
איתי עצמון: זה בעצם ככל שהיה שינוי בהיקף הייצור הכולל.
איתי עצמון: עכשיו לגבי הגדרת "יצרן יחיד" – מדוע דווקא שבעה חברים?
איתי עצמון: מאיפה מגיע המספר הזה?
אפרת אביאני: זאת נקודה שנוגעת לעניין של התאגדויות של יצרנים.
קריאה: אבל למה רק שבעה?
אפרת אביאני: אני אסביר, ואחר כך עורכת הדין עילית סקפה-לנדאו תסביר גם, ממועצת החלב.
אפרת אביאני: יש לנו את העיקרון החשוב בחוק, שהוא עיקרון הייצור העצמי.
אפרת אביאני: חשוב שמי שמוקצית לו מכסת חלב, הוא ייצר אותה בעצמו, במשקו, במשק שלו, ביישוב שהוא מתגורר בו.
אפרת אביאני: כאשר אפשריות שותפויות בין יצרנים, אבל השותפויות האלה חייבות להיות שותפויות אמת.
אפרת אביאני: זאת אומרת שכל אחד מהיצרנים השותפים עוסק בפועל בייצור חלב.
אפרת אביאני: בגלל שנושא השותפויות הוא נושא שאנחנו יודעים שככל שפותחים בו את הפתח, ככה אנחנו מתרחקים מהעיקרון של הייצור העצמי, גם החוק הסמיך לקבוע הגבלות על שותפויות בין יצרנים, כי זה ידוע ששותפויות שלא מגבילים אותן עלולות להפוך לסוג של תאגידים שהחברים בהם בסוף לא יעסקו בפועל בייצור חלב.
אפרת אביאני: ולכן אנחנו מתכוונים פה ליצרנים שהם יצרנים יחידים במשק המשפחתי, במשק המושבי.
אפרת אביאני: אבל מכיוון שיש היום יצרנים יחידים כאלה שהתאגדו באגודות שיתופיות של יחידים, אנחנו לא רוצים להוציא אותם מהסקטור הזה של היצרנים היחידים, ולכן את אותן אגודות שיתופיות שכבר קמו, אנחנו רוצים לשייך לסקטור הנכון של היצרנים היחידים.
אפרת אביאני: זה לא אומר שבעתיד יאושרו התאגדויות כאלה.
אפרת אביאני: כשנגיע להמשך התקנות נראה שהתאגדויות כאלה – אנחנו מציעים שלא יתאפשרו בעתיד.
אפרת אביאני: גם היום הן לא מותרות, אבל פשוט כדי לתפוס את הסוג הזה של האגודות השיתופיות, שבמהות שייכות למשקים המשפחתיים במושבים, ההגדרה כוללת גם את האגודות האלה.
איתי עצמון: אני שואל מכיוון שבסעיף 7(ד) לחוק כתוב "לא תיקבע מכסת חלב לתאגיד, אלא אם כן הוא בית ספר חקלאי, מכון מחקר חקלאי או אגודה שיתופית שחבריה הם יחידים".
אפרת אביאני: כן, אבל זאת הוראה אחרת.
אפרת אביאני: פה אנחנו מדברים – ההוראה בחוק מגבילה הקצאת מכסות לתאגידים.
אפרת אביאני: ההוראה פה מגדירה את הסקטור של היצרנים היחידים.
אפרת אביאני: אלה שני דברים שונים.
עילית סקפה לנדאו: אני אשלים רק את הנושא של השבעה ששאלת.
עילית סקפה לנדאו: בגלל שבפקודת האגודות השיתופיות, אגודה שיתופית היא החל משבעה ומעלה, אז בנהלים, בזמנו, שנקבעו לפני כעשר שנים, כשהכירו בסקטור הזה כהתארגנות, כאגודה שיתופית, קבעו שהם יהיו שבעה יחידים.
עילית סקפה לנדאו: ולכן כאן, כדי להכיל את כל הסקטור הזה – ובעצם, במצב הקיים אלו האגודות שנמצאות – לכן המספר שבע.
מעין נשר: אבל, סליחה, אם אפשר להעיר הערה.
מעין נשר: בהמשך יש לוועדת המכסות אפשרות לא לאפשר שותפות על סמך אופי החוזה בין השותפים.
מעין נשר: זאת אומרת שאם המועצה נוכחת לדעת שהחוזה הוא פיקטיבי, וזה לא באמת יצרן שמייצר במשק שלו, היא יכולה לפסול את זה.
מעין נשר: וזה לא ברור למה צריך את ההגבלה על-פי מספר.
מעין נשר: זאת אומרת, אתן באות ואומרות המספר זה אינדיקציה לזה שזה באמת ייצור עצמי, זה יצרן יחיד וכולי.
מעין נשר: אם זה לא ככה, תבוא הוועדה ותפסול על סמך החוזה.
מעין נשר: למה צריך את השבע?
אפרת אביאני: אני אענה, כי עוד בזמן חקיקת החוק - - -
מעין נשר: וגם מה שאמרה עורכת הדין של מועצת החלב, אם אגודה שיתופית זה החל משבע, למה אתם קובעים את זה כרף עליון?
אפרת אביאני: קודם כל, מה שעורכת הדין עילית סקפה-לנדאו התייחסה אליו, זה אל מצב קיים.
אפרת אביאני: אמרנו בהתחלה שהתקנות האלה באות לעגן נהלים קיימים של הקצאת מכסות.
אפרת אביאני: זה עיקרון אחד.
אפרת אביאני: באשר לשאלה שלך, אמרנו כבר בזמן - -
מעין נשר: יש הפניה בחוק שהוא צריך לעגן נהלים קיימים?
אפרת אביאני: - - החקיקה של החוק, שהחוק קובע שני סוגים של מגבלות.
אפרת אביאני: מגבלות - - -
ערן אטינגר: נדמה לי שיושב-ראש הוועדה סיכם שהממשלה לא מתווכחת, מעין.
ערן אטינגר: אתם, שאם אתם רוצים, אתם - - -
מעין נשר: לא, הוא אמר שהוא מתכוון לדון בתקנות, הוא לא אסר עלי להעיר הערות לנוסח.
מעין נשר: גם החברים פה לידי לא מבינים למה זו בעיה.
מעין נשר: אנחנו נסביר.
ערן אטינגר: אתם יכולים לשאול, ואנחנו - - -
אלון מסר: סליחה, עורך הדין אטינגר, גם לנו מותר לשאול שאלות.
עילית סקפה לנדאו: יש כאן בלבול בין ההגדרה של "יצרן יחיד" לבין "שותפויות", כי אין כאן קשר לשותפויות שבפרק שותפויות.
עילית סקפה לנדאו: "יצרן יחיד" – המטרה של ההגדרה פה היא להגדיר באמת את היצרן בסקטור המשפחתי, כמו שאפרת אמרה כאן, ולא נכנס הנושא של השותפויות בין יצרנים.
עילית סקפה לנדאו: שותפויות בין יצרנים, והקביעה של הכמות שלהם היא בפרק נפרד, והיא לא קשורה להגדרה של "יצרן יחיד" כאן.
מעין נשר: - - - הבלבול, אבל זה לא משנה.
קריאה: שבעה יצרנים יכולים להקים אגודה?
אפרת אביאני: בפרק (ד) לתקנות האלה, והוא לא קשור כרגע - - -
יואל חסון: תגידו, יש בכלל אגודות שיתופיות שהן עד שבעה חברים?
שייקה דרורי: לא, מעל שבעה.
שייקה דרורי: יש שמונה התאגדויות קיימות שהיה צורך לתת להן בסיס משפטי.
שייקה דרורי: למנוע מצב שהן יהיו לא חוקיות.
עילית סקפה לנדאו: שהן לא יהיו נטולי סקטור.
אפרת אביאני: ולהבדיל בין המצב שיש גם יצרן שיתופי.
אפרת אביאני: כלומר, יצרן שיתופי הוא לא יצרן יחיד שיש בו עד שבעה חברים.
אפרת אביאני: יצרן שיתופי זה קיבוץ.
עילית סקפה לנדאו: זו רק הגדרה.
עילית סקפה לנדאו: אין כאן קשר עדיין לשותפויות ומספר השותפים בשותפות.
יואל חסון: טוב, מאה אחוז.
יואל חסון: הערות לדבר הזה?
ניצן הורוביץ: יש לי שאלה, שמונה יצרנים יכולים להקים אגודה או לא יכולים להקים אגודה?
לאה ורון: רק תגיד לנו מי אתה, בבקשה.
ניצן הורוביץ: יואב הורוביץ.
לאה ורון: מאיפה?
ניצן הורוביץ: כפר ברוך.
יואל חסון: מה שאלת?
ניצן הורוביץ: אם שבעה או שמונה יצרנים יכולים להקים אגודה לייצור חלב, שתוכל לייצר חלב.
ניצן הורוביץ: להקים אגודה שיתופית שתייצר חלב לפי התקנות החדשות.
אפרת אביאני: ההגדרה הזאת מתייחסת לאגודות שיתופיות של יצרנים שכבר קמו לפני.
אפרת אביאני: היום - -
ניצן הורוביץ: אני מדבר – מחר רוצים להקים אגודה לייצור חלב, יוכלו או לא יוכלו?
אפרת אביאני: - - לפי התקנות שמציעים פה, לא יותרו שותפויות של יותר משלושה יצרנים.