GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: מי בעד תיקון תקנה 349?
יצחק וקנין: בעד תיקון תקנה 349 – רוב
אבישי פדהצור: המשך הקראה: תקנות אלה, שאני לא אפרט אותן שוב, עוסקות בחובות הדיווח – מה שקראנו להם קודם, דיווח על תקלות ועל הפרות בטיסה שהיו בפרקים ה-12 וה-13.
אבישי פדהצור: משהעברנו אותן לפרק הכללי אין צורך לחזור עליהן שוב ב-12 וב-13, ולכן אנחנו מבקשים למחוק את ההסדרים שיש בעניינים הללו מהפרקים המתאימים.
יצחק וקנין: מי בעד ביטול תקנות 353, 353א, 354, 541, 542?
יצחק וקנין: בעד ביטול תקנות 353, 353א, 354, 541, 542 – רוב
יצחק וקנין: נמנעים – אין ביטול תקנות 353, 353א, 354, 541, 542 אושר.
יצחק וקנין: התקנות בוטלו.
אבישי פדהצור: תקנה 415 לתקנות ההפעלה עוסקת באישור הגוף המוסמך לביצוע אחזקה.
אבישי פדהצור: תקנה משנה (ב) עסקה שוב בבעל רישיון שמוסמך לבצע אחזקה עצמית.
אבישי פדהצור: משנפלה האפשרות לבצע אחזקה עצמית נפלה תקנת המשנה שמאפשרת אותה.
יצחק וקנין: מי בעד תיקון תקנה 415?
יצחק וקנין: בעד תיקון תקנה 415 – רוב
יצחק וקנין: סעיף (ב) בוטל.
יצחק וקנין: אבישי, לאה שואלת איך אתה זוכר את הכול בראש.
יצחק וקנין: אמרתי, כמו שאני זוכר את כל התפילה בראש.
אבישי פדהצור: זה כי אדוני צדיק.
אבישי פדהצור: אני בעוונותיי לא צדיק ולא מיומן אז יש לי דפים שמסייעים לי לקרוא את זה.
גיורא רום: אני מבקש פה הערה לפרוטוקול.
גיורא רום: לפני חודש נולד בן בכור לעורך הדין פדהצור.
גיורא רום: הוא מאז ישן הרבה פחות בלילות, וזה בא לידי ביטוי בעבודה, אבל אנחנו מוכנים לספוג את זה רק בזכות זה שנוסף לנו בן בכור.
אבישי פדהצור: יפה שאדוני המנהל מוכן לספוג את היעדר שעות השינה שלי שעה שאני לא כל כך מוכן.
אבישי פדהצור: אבל לי אין ברירה, לפחות.
יצחק וקנין: אבישי, המשך את ההקראה, בבקשה.
אבישי פדהצור: כמו שראינו קודם יש תקנה בפרק ה-13 שעוסקת במבנה או דרישות האחזקה בספר העזר למבצעים.
אבישי פדהצור: הואיל ואנחנו משמיטים את האפשרות לאחזקה עצמית אנחנו מתקנים את ספר העזר למבצעים בפרק ה-13, בהתאמה.
יצחק וקנין: מי בעד תיקון תקנה 417?
יצחק וקנין: בעד תיקון תקנה 417 – רוב
אבישי פדהצור: תקנה 419.
אבישי פדהצור: אין יותר חותם מוסמך, ולכן ההפניה אליו בתקנות צריכה להימחק.
יצחק וקנין: מי בעד תיקון תקנה 419?
יצחק וקנין: בעד תיקון תקנה 419 – רוב
אבישי פדהצור: סעיף התחילה.
אבישי פדהצור: ברישא של סעיף (ב) "תחילתה של תקנה 1" ולא 1(2).
איתי עצמון: בסעיף (ב) (1) זה הוארך לעשרים וארבעה חודשים בהתאם להוראות התחילה של תקנות המכונים.
אמיר דרנגר: כתוב: "על אף האמור בתקנה משנה (א) תהיה תחילתה של תקנה 1(2)" - מה זה 1(2)?
איתי עצמון: הוא אמר שזאת תקנה 1.
אבישי פדהצור: הכוונה היא לתקנה 1.
אבישי פדהצור: פשוט מאוד ההפניות שונו בעקבות תיקוני הנוסח.
איתי עצמון: כבר אין פסקה (2).
אבישי פדהצור: כבר אין פסקה (2) בתיקון תקנה 1.
רננה שחר: תחולה מקבילה לתקנות המכונים לעניין הגדרת תקנות מכוני הבדק.
אמיר דרנגר: כל היתר זה תוך 30 ימים?
דוד בן ארי: הנושא של הניטור הוא גם כן תוך 30 יום?
דוד בן ארי: זאת תקנה חדשה, וזאת מערכת שצריכים להקים כדי לוודא שהיא עומדת בכל הדרישות האלה.
דוד בן ארי: זאת תקנה חדשה.
דוד בן ארי: אתם רוצים שתוך 30 יום שיעמדו בזה?
רננה שחר: זה נמצא על הפרק כבר שנתיים.
אמיר דרנגר: גם כל תקנות מכוני הבדק כבר שנתיים, והם עדיין 24 חודשים.
רננה שחר: פוול?
רננה שחר: מערכת הניטור הזאת שהם רוצים לעשות, שאנחנו דורשים מהם.
פוול גרנדל: אנחנו רוצים שתיעשה.
רננה שחר: לא תוך 30 יום.
רננה שחר: תוך כמה זמן?
רננה שחר: תוך כמה זמן אתם רוצים, 90 יום?
אמיר דרנגר: לא, כמו מכוני הבדק – 24 חודשים.
פוול גרנדל: מה פתאום, רובה קיימת.
דוד בן ארי: מה זה רובה קיימת?
דוד בן ארי: צריך להגיש אחרי זה.
פוול גרנדל: להגיש זה שלושה חודשים.
רננה שחר: להגיש אתה מגיש תמיד, סליחה.
רננה שחר: עכשיו החובה היא לעשות מערכת שלך.
אודי גילאי: - - - מערכת פנימית של המפעיל האווירי.
רננה שחר: זאת מערכת שלך לניטור ולדיווח של הדבר הזה.
רננה שחר: אין לכם מערכת שאתם מנטרים?
רננה שחר: בטוח יש לכם.
דוד בן ארי: יש לנו, כן.
אבישי פדהצור: אז מה הרבותא?
יצחק וקנין: שלושה חודשים, חבר'ה.
יצחק וקנין: הוסיפה לכם עוד 60 יום.
אמיר דרנגר: למה לא עושים את זה כמו בתקנות מכוני הבדק?
אודי גילאי: זה לא מכון בדק, זאת חובת מפעיל אווירי.
יצחק וקנין: 90 ימים, רבותיי.
דוד בן ארי: מערכת הניטור זה למעשה מה שאתם - - - על מערך אמינות?
קריאות: זאת מערכת הסיקורים.
פוול גרנדל: גם מערכת סיקורים פנימיים וגם מערכת- - - שזאת מערכת אמינות.
דוד בן ארי: מערכת האמינות מבוססת על כל תקנות ההפעלה.
דוד בן ארי: עדיין אין לנו כל התמונה של כל תקנות ההפעלה.
אודי גילאי: זה לא מערכת האמינות, מר בן-ארי.
דוד בן ארי: תסביר לי - - - הערכה של תחזוקה והכול.
דוד בן ארי: הרי הכול חלק מתוך מערך האמינות.
אודי גילאי: מערך האמינות זה כבר ניתוח של התוצאות.
אודי גילאי: בסופו של דבר אני מאמין ומקווה שכממונה על התחזוקה במפעיל האווירי, לפי פרק 13, מכיר ויודע את תמונת התחזוקה של המטוסים שאתה מפעיל, את התקלות שאירעו להם בתקופה האחרונה.
אודי גילאי: היום אני אעיר אותך ב-2:00 בלילה כדי להגיד מה מצב האמינות של מטוסי 737, 747, ואיפה הבעיות העיקריות, ומתי בפעם האחרונה כבה לך מנוע בטיסה – זה מה שאתה צריך כמפעיל אווירי.
דוד בן ארי: זה מערך האמינות.
דוד בן ארי: אלה דוחות האמינות.
אודי גילאי: אמינות זאת כבר מערכת - -
דוד בן ארי: תקשיב טוב, אתה לא מכיר את זה.
דוד בן ארי: זה מערך האמינות, אפרים יסביר לך גם.
דוד בן ארי: כל הדברים האלה – ניטור תקלות, משמעויות ההשפעה שלהן- -
יצחק וקנין: כמה זמן אתה צריך?
דוד בן ארי: זאת גם פונקציה של השלמת כל התהליך.
רננה שחר: לא, זה ממש לא פונקציה של השלמת כל התהליך.
דוד בן ארי: להערכתי, שנה.
עודד אילני: תבינו, יש פה ספר אמינות שצריך להיות מפורסם ומאושר.
רננה שחר: אלה שני דברים שונים זה מזה.
רננה שחר: יש לכלי טיס מה שנקרא "maintenance program", מערך אחזקה, תכנית תחזוקה שלפיו הטיפולים שלו.
רננה שחר: יש כלים שמערך האחזקה שלהם מבוסס על מה שנקרא "תכניות אמינות" כאלה ואחרות.
רננה שחר: עושים מעקב אחרי כל מיני פרמטרים בכלי, מעריכים, ואז אפשר לשנות אינטרוולים, לצופף אותם, להרחיב אותם וכולי – זה עניין אחד.
רננה שחר: עניין אחר הוא עניין של תקנה 30ד, והוא העניין שלך בין אם מערך האחזקה מבוסס על מערך אמינות ובין אם אינו מבוסס על מערך אמינות, לנטר את כל התקלות שיש לך.
רננה שחר: לדעת מה קורה, לזהות מגמות וכולי.
רננה שחר: זה מה שאומרת התקנה.
רננה שחר: אלה הם שני דברים נפרדים.
רננה שחר: א' לא תלוי ב-ב'.
אפרים לוי: מערך האמינות מתבסס על כל מה שנאמר.
אפרים לוי: כל מה שאמרת אנחנו אוספים בתוך מסגרת מערך האמינות, אנחנו יודעים את כל הנתונים האלה בתוך מסגרת מערך האמינות, ואחר כך אנחנו מנתחים את מערך האמינות כדי לקבל תוצרים נוספים מכל האינפורמציה שיש לנו.
אפרים לוי: אבל את כל מה שהעלית עכשיו – אנחנו לא עושים כפל עבודות, אלא במסגרת מערך האמינות אנחנו אוספים את כל הנתונים, את כל התקלות, את כל מה שיש ומעבירים לכם את זה פעם בחודש.
אודי גילאי: אז אם כבר יש לכם, אז מה הבעיה?
דוד בן ארי: אנחנו נמצאים בשלב של כתיבת מערך האמינות.
קריאה: לא להתעצבן.
אודי גילאי: אני לא מתעצבן, אני באמת שואל.
יצחק וקנין: 90 יום לא יספיקו לכם?
אודי גילאי: הרי זה הלחם והחמאה שלכם.
אודי גילאי: אתה בעצמך אומר.
יצחק וקנין: אתם עושים את זה הרי.
יצחק וקנין: ישראייר, 90 יום לא יספיקו לכם?
אפרים לוי: אני שוב אומר - -
יצחק וקנין: אתה הולך איתי סביב.
יצחק וקנין: 90 יום לא יספיקו לך?
אפרים לוי: צרי לשאול כרגע את אל-על.
יצחק וקנין: הם קובעים?
דוד בן ארי: אני לא רוצה להיכנס להיסטוריה כמה זמן לקח.
אפרים לוי: אני עובד על זה כבר שנה.
אפרים לוי: העברתי לרת"א לביקורת את הספר כדי שנוכל - - - את כל העבודה.
אפרים לוי: התהליך הזה, אני יכול להגיד לך 90 יום ובסוף זה ייקח 120 יום.
אפרים לוי: אני לא יודע להגיד לך את זה.
אפרים לוי: זה תהליך של בדיקת הציוד על-ידי רת"א.
יצחק וקנין: רת"א, שישה חודשים זה יהיה בסדר?
אמיר דרנגר: או מהיום שאושר המערך על-ידי רת"א.
אבישי פדהצור: זה לא קשור למערך, נגיד את זה שוב?
אפרים לוי: לנו זה כן קשור למערך.
דוד בן ארי: זה כן קשור.
יצחק וקנין: אוקיי, שישה חודשים.
יצחק וקנין: חצי שנה.
יצחק וקנין: אני מצביע לגבי סעיף 16.
יצחק וקנין: אני מצביע על כל הסעיפים (1), (2), (3).
לאה ורון: במקום 60 ימים יבוא "שישה חודשים"?
אבישי פדהצור: לא, לא, רק לעניין הניטור.
לאה ורון: רק לעניין 30ד.
איתי עצמון: וכל השאר 90 יום.
יצחק וקנין: לא, כל השאר נשאר כפי שהיה.
יצחק וקנין: ומה שתיקנו "עשרים וארבעה חודשים", גם מתוקן.
יצחק וקנין: כולל התיקונים שתיקנו – מי בעד?
יצחק וקנין: בעד סעיף 16 – רוב
יצחק וקנין: מה יש לנו עוד, רבותיי?
גיורא רום: אני רוצה להגיד מילה.
גיורא רום: זאת הייתה, אם אני מבין נכון, הישיבה האחרונה במושב הנוכחי.
יצחק וקנין: לא בטוח.
לאה ורון: הכול תלוי ברננה.
גיורא רום: אם נוכל להכניס עוד אחת אני בספק.
גיורא רום: זאת הייתה חוויה יוצאת דופן לעבור את כל מה שנעשה פה בתחום החקיקה הראשית וגם בחקיקת המשנה.
גיורא רום: אני מוכרח לומר שבראש ובראשונה עם הקצה הזה של השולחן עלינו זה השאיר רושם בלתי רגיל על המקצוענות של המחוקק - -
יצחק וקנין: בזכות איתי.
איתי עצמון: בזכותך.
גיורא רום: כבוד היושב ראש, אני לא רוצה להיכנס לשמות.
גיורא רום: אבל זה השאיר עלינו רושם אדיר בראש ובראשונה ידענו שהגישה היא מקצוענית ומקצועית בתחום החקיקה שאין יותר מזה.
גיורא רום: זה עזר לנו בצורה בלתי רגילה גם בעבודה אצלנו, ברת"א.
גיורא רום: כמו שאתה אומר היה לנו המגע עם הציבור, הישיבות עם הציבור והמחויבות לעשות הכנה רצינית לישיבות האלה בראשותך.
גיורא רום: אני לא רוצה לעשות כל מיני התחכמויות על הבחירות, זה לא עניין שלי.
גיורא רום: אני רוצה להודות לך על כל מה שעשית; אני רוצה להודות לוועדה, גם למנהלת, שאני יודע שהיא הצליחה לתת לנו את לוח הזמנים שלנו בצורה בלתי רגילה ולייעוץ המשפטי של הוועדה ולכולם.
גיורא רום: אני רוצה להודות לציבור.
יצחק וקנין: גיורא, אני יכול לעצור אותך שנייה?
יצחק וקנין: לפעמים אתה לא יודע מה יותר, אם הפרה רוצה להיניק או אם העגל רוצה לינוק.
יצחק וקנין: אז אני רואה שהציבור היה דווקא בסדר גמור.
יצחק וקנין: הוא הפרה אתכם, ואתם הפריתם אותו.
לאה ורון: לא בכל יום פוגשת הוועדה צוות כל כך מקצועי וראוי כמו רת"א בראשותך.
גיורא רום: תודה.
גיורא רום: אבל אני לא רוצה את זה בשביל רת"א.
גיורא רום: אנחנו למדנו מהציבור הרבה.
גיורא רום: אני הערתי קודם הערה, ואני מוכרח לחזור אליה כי זה מטריד אותי ברמה שאתם לא מתארים לעצמכם – תחושת הנרדפות של הציבור.
גיורא רום: אני יכול לשבת פה עכשיו ולתאר לך איך אנחנו עזרנו לכל אחד משלושת הג'נטלמנים האלה בשנה האחרונה שוב ושוב – על כל מיני תקלות ובעיות ותקיעות של מטוסים.
גיורא רום: אני יכול לספר לך על דבר שקרה לאחת מהחברות לפני חודשיים בפריס שנפתרה רק על-ידי כך שאיש רת"א בשעה 20:00 בערב ביום חמישי בא לעבודה בשביל לחלץ מטוס מפריס ש-200 נוסעים בו יושבים ומחכים בגלל איזושהי בעיה.
גיורא רום: אני יכול לספר לך על מטוס של חברה אחרת שנחבל ברומא בחג הפסח, ואנשי רת"א היו צריכים להגיע לעבודה; אני יכול לספר לך בלי סוף סיפורים.
גיורא רום: נפלא מבינתי סיפור תחושת הנרדפות ושמנסים כל הזמן להגיד שרת"א תלך עם שרשראות ברזל על הרגליים, ובלבד שלא תרוץ.
גיורא רום: אנחנו מצליחים לאט-לאט לקנות את אמון לב הציבור, אני מקווה.
גיורא רום: תוך 70-60 שנה זה יסתדר.
גיורא רום: רציתי להגיד תודה לוועדה ולך, חבר הכנסת וקנין, במיוחד.
גיורא רום: עברנו משהו שלכולנו יישאר להרבה זמן.
גיורא רום: יחד עם כל מה שאמרנו יש לפנינו גם בכנסת הבאה.
יצחק וקנין: מה שחשוב לנו שישנו את הקטגוריה לקטגוריה 1 וכל המתווה שעשינו במשך השנתיים האחרונות.
גיורא רום: עלא עיני ועלא ראסי – על זה אנחנו אחראים.
יצחק וקנין: אני באמת רוצה להודות אישית לרת"א, לכל המשתתפים, לכל החברות – לאל-על, לישראייר, לארקיע, לק.א.ל.
יצחק וקנין: אסנת, אני לא אשכח אותך, תאמיני לי.
גיורא רום: חייבים להגיד מילה טובה לעומרי אף על פי שהוא לא נמצא פה.
גיורא רום: רוחו שורה כאן.
לאה ורון: בכלל, על כל הפעילות של הוועדה.
יצחק וקנין: אני רוצה להודות לכולם.
יצחק וקנין: בסך הכול עשינו עבודה יחד והגענו למה שהגענו.
יצחק וקנין: זה בזכות איתי שמכיר את החומר הזה ישר והפוך, והוא כל הזמן לוחש לי באוזן; ומנהלת ועדה כמו לאה זה אחת למאה שנים - -
גיורא רום: אין, אין.
יצחק וקנין: היא שואלת אותי אם אני ממשיך איתה בקדנציה הבאה, כי אני הודעתי שאני פורש מהפוליטיקה.
לאה ורון: לא, זה בסדר, הרב לא נותן לו.
יצחק וקנין: בינתיים הרב אמר לי שלא יקום ולא יהיה.
איתי עצמון: טוב מאוד.
לאה ורון: יש רבנים בישראל.
דוד בן ארי: זה לא יהיה טוב לתעופה בישראל אם אתה תעזוב.
גיורא רום: ממש לא טוב.
לאה ורון: אלא אם כן הוא יגיע אלינו בכובע אחר.
יצחק וקנין: זה רק הקדוש-ברוך-הוא יודע.
יצחק וקנין: אני רוצה להודות לכל צוות הוועדה.
יצחק וקנין: יש פה צוות מיומן, שאפשר לסמוך עליו.
יצחק וקנין: אני באמת מודה לכם.
יצחק וקנין: אני נהנה לעבוד בזה אף על פי שאני לבד רוב הזמן.
יצחק וקנין: דרך אגב, זה נותן ריכוז הרבה יותר גדול כשאין חברי כנסת.
לאה ורון: כי האחריות היא יותר גדולה.
לאה ורון: אין גבול לאחריות.
יצחק וקנין: בכל אופן אני מאחל לכם הרבה הצלחה.
יצחק וקנין: לאל-על ולכל החברות, שתמריאו למעלה מכל הבחינות גם מבחינה פיננסית.
יצחק וקנין: בסך הכול אתם "כחול-לבן" בסופו של דבר.
דוד בן ארי: סך הכול מדינת ישראל תרוויח.
יצחק וקנין: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר היום הצעת חוק הדואר (תיקון מס' 11) (בנק הדואר), התשע"ב-2012.
אורן לביאן: תחילה אסקור בקצרה את המצב הנוכחי הקיים ולאחר מכן אציג את תזכיר החוק.
אורן לביאן: בנק הדואר כיום מעניק לציבור שירותים כספיים מצומצמים שעיקרם העברות כספים.
אורן לביאן: הוא עוסק בניהול מערך תשלומים, דהיינו שירותי גבייה עבור מוטבים שונים, שהלקוח העיקרי שלו היום הוא ממשלת ישראל.
אורן לביאן: הוא עוסק גם בשירותי העברות כספים בארץ ולחו"ל ומחו"ל לארץ.
אורן לביאן: יש לו פעילות ענפה בשירותי קניה ומכירה של מטבע חוץ וכן הוא מנהל שירותי חשבונות עובר ושב קרדיטוריים.
אורן לביאן: דהיינו הוא מנהל חשבונות עובר ושב בסיסיים ללא אפשרות להתיר משיכת יתר, להיכנס לאשראי.
אורן לביאן: בבנק הדואר יש כיום כ-350,000 חשבונות פעילים שכ-90% מתוכם הם עבור לקוחות פרטיים הנמנים עם אוכלוסיות מסוימות ומגזרים מסוימים.
אורן לביאן: בנק הדואר מעניק שירותים לשני סוגי לקוחות: בעלי חשבונות ולקוחות מזדמנים.
אורן לביאן: כיום שירותי בנק הדואר הם למעשה מגזר פעילות בתוך חברת הדואר, הם ניתנים באמצעות חברת הדואר על ידי עובדיה, במתקניה, באמצעות התשתיות של חברת הדואר.
אורן לביאן: חברת בנק הדואר בע"מ היא למעשה חברה בבעלות מלאה של חברת הדואר.
אורן לביאן: היא חברה רישומית בלבד – אני רוצה להדגיש את זה – שכל תכליתה היא שמירה על כספי המפקידים, הגנה על הכספים על מנת שנושי הדואר לא יוכלו לשים יד.
אורן לביאן: היא מהווה מעין כספת לכספי המפקידים.
אורן לביאן: לחברת הבת, על פי החוק היום, אין עובדים, אין לה נכסים, אין הכנסות, אין לה רווחים.
אורן לביאן: היא למעשה משוללת כל הון עצמי.
אורן לביאן: לחברת הבת אין דירקטוריון, אין הנהלה, אין עובדים.
אורן לביאן: על פי חוק הדואר יש לה דירקטור אחד והוא מקרב עובדי חברת הדואר.
אורן לביאן: לחברת הבת אין זכויות בכספי המפקידים, למעט הזכות לבצע את מתן השירותים הכספיים.
אורן לביאן: דבר נוסף שראוי להדגיש הוא שבנק הדואר למעשה אינו בנק ואינו תאגיד בנקאי כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי).
אורן לביאן: יש לו היתר מיוחד מנגיד בנק ישראל לעשות שימוש בשם בנק אך למעשה הוא עוסק בעיקר בהעברות כספים וניהול חשבונות קרדיטוריים.
אורן לביאן: יש לו פעילות דומיננטית במערך התשלומים במשק, בסליקת מזומנים ובסליקת שיקים.
אורן לביאן: הצעת החוק למעשה באה לחולל שינוי דרמטי באופן פעילות בנק הדואר ובשירותים והמוצרים שאותם הוא יהיה רשאי לספק עם כניסת הצעת החוק לתוקף.
אורן לביאן: אני רוצה גם לציין שהשינוי הזה הוא השינוי הראשון שנעשה כמדומני ולמיטב ידיעתי מיום הקמת בנק הדואר, למעט שירותי מט"ח, שאי שם בתחילת אמצע שנות ה-90' בנק הדואר הורשה לספק.
אורן לביאן: מטרת התזכיר היא לקחת את בנק הדואר ולהצעיד אותו קדימה צעד משמעותי, הדגש הוא לכיוון של גוף פיננסי בנקאי בדגש על המגזר הקמעונאי.
אורן לביאן: התזכיר בא לתת לבנק הדואר את האפשרות להתקדם ולפתח את השירותים לציבור.
אורן לביאן: בבסיס התזכיר יש שלוש מטרות עיקריות וחשובות.
אתי בנדלר: הצעת חוק, אנחנו כבר אחרי תזכיר.
אורן לביאן: סליחה.
אורן לביאן: בבסיס הצעת החוק יש שלוש מטרות עיקריות וחשובות שכל אחת עומדת בפני עצמה.
אורן לביאן: המטרה הראשונה היא הרחבה, פיתוח וקידום של המוצרים והשירותים הפיננסיים בנקאיים, בשימת לב לפערים כלכליים בחברה ובהתחשב בצרכים ייחודיים של אוכלוסיות שונות.
אורן לביאן: הרחבת השירותים נעשתה במלואה.
אורן לביאן: אנחנו הרחבנו את כל השירותים הפיננסיים הבנקאיים תוך שמירה על העיקרון שבנק הדואר אינו תאגיד בנקאי, כך שגם לאחר הצעת החוק בנק הדואר לא יהיה רשאי להתיר משיכת יתר, לספק אשראי בעצמו ולא יהיה רשאי לשלם ריבית זכות על פיקדונות.
אורן לביאן: עיקר השירותים שאנחנו מביאים בהצעת החוק הם הפצת אשראי עבור גופים פיננסיים.
אורן לביאן: כוונתנו היא שכיום יש גופים פיננסיים רבים שאין להם נקודות קצה בהפצה כמו שיש לבנק הדואר, כמו חברת ביטוח, והם יוכלו להפיץ את המוצרים שלהם, הם יוכלו להפיץ פיקדונות.
אורן לביאן: בנק הדואר יהיה רשאי לתת מתן שירותי ייעוץ השקעות וייעוץ פנסיוני, מתן שירותי ברוקראז, סליקת ניירות ערך – כיום הוא סולק שיקים ומזומנים, אנחנו רוצים להרחיב את זה לכיוון הזה – מתן ייעץ כספי וכלכלי, שיווק השקעות וניהול השקעות כסוכן עבור הציבור ולא כסוחר.
אורן לביאן: וכן יש עוד שירותים נוספים שכשנעבור על ההצעה נראה.
אורן לביאן: המטרה השנייה של הצעת החוק הינה הנגשת השירותים הפיננסיים והמוצרים הפיננסיים בנקאיים לכל הציבור בכל הארץ, בדגש על אזורים מסוימים ועל אוכלוסיות מסוימות.
אורן לביאן: המטרה השלישית, שהיא לא פחות חשובה, היא לחזק ולבסס את הכנסות חברת הדואר על ידי הרחבת תמהיל ההכנסות של בנק הדואר.
אורן לביאן: כיום הכנסותיו של בנק הדואר מהוות כ-20% מהכנסות הדואר, המטרה היא שעם יישום מלא של הצעת החוק שהכנסות בנק הדואר יהוו כ-40% מהכנסות הדואר ואפילו עוד יותר.
אורן לביאן: התפיסה עליה מושתת הצעת החוק שבאמצעותה ניתן להשיג את המטרות היא ניצול היכולות הקיימות בבנק הדואר ופיתוחן.
אורן לביאן: לבנק הדואר יש יכולות בסליקת כספים, העברות כספים, ניהול חשבונות עובר ושב.
אורן לביאן: ניצול מיטבי של תשתיות חברת הדואר, שזה מערך הסניפים הפזור בכל רחבי הארץ, יש להם כ-650 יחידות דואר.
אורן לביאן: מערך הרכבים והשינוע, יש להם מערך רכבים מאוד ענף.
אורן לביאן: יש להם מערכות מידע מקוונות בסניפים שהן מקוונות למערכת מידע אחת מרכזית בנקאית, שהפעילות הבנקאית מבוצעת במשרד אזורי אחד.
אורן לביאן: כמו כן, חשבנו שיש לנצל את המוניטין של הדואר, ולדעתי לפחות, לדואר יש מוניטין כגוף אמין וזול, יש לו ממשק רחב וטוב עם הציבור.
אורן לביאן: התפיסה היא גם ניצול הסינרגיה בין פעילות הדואר לבין פעילות בנק הדואר, יש סינרגיה רבה בפעילות.
אורן לביאן: וכן, יש יצירת התמחות והתמקצעות בפעילות פיננסית בנקאית קמעונאית על מנת שבעתיד, אחרי שנראה את היישום בפועל ונראה שהוא מוצלח, נוכל להרחיב עוד יותר את פעילות בנק הדואר לכיוונים פיננסיים ובנקאיים.
אורן לביאן: עכשיו אני אפרט את האמצעים שמובאים בהצעת החוק ובאמצעותם אנחנו מבקשים להשיג את המטרות.
אורן לביאן: הראשון הוא הסרת החסמים הקיימים בחוק הדואר.
אורן לביאן: זה למעשה יציקת תוכן ממשי לחברת הבת ולמעשה מדובר בהפרדה בין הפעילות הריאלית, שזו הפעילות הדוארית והאחרת שיש לחברת הדואר, לבין הפעילות הפיננסית בנקאית שיש לחברת הדואר.
אורן לביאן: זה לתת אפשרות לחברת הדואר לצבור רווחים, להחזיק בנכסים, להעסיק עובדים, לצבור הכנסות.
אתי בנדלר: לחברת הדואר או לחברת הבת?
אורן לביאן: לחברת בנק הדואר.
אורן לביאן: לאפשר לה עכשיו לצבור רווחים, לצבור הכנסות, להחזיק בנכסים, מה שהיא לא עושה כיום.
אורן לביאן: להרחיב את השירותים שבנק הדואר, כמו שאמרתי, יוכל לספק לציבור, בדגש על המגזר הפיננסי בנקאי קמעונאי.
אורן לביאן: אנחנו מציינים גם בתזכיר שהשירותים יינתנו באמצעות חברת הדואר או על ידי חברת בנק הדואר בעצמה, כך שהמטרה היא שכל הרווחים יועברו לחברת הדואר ויהיו לרשותה על מנת לבסס את האיתנות הפיננסית של חברת הדואר.
אורן לביאן: התזכיר מבקש לכונן ממשל תאגידי לחברת בנק הדואר, דהיינו, דירקטוריון, ועדות דירקטוריון, הנהלה, עובדים.
אורן לביאן: בתזכיר יש סמכות לשר לקבוע בהיתר שחברת בנק הדואר תידרש לספק שירותים מסוימים בשימת לב למגזר קמעונאי, לאוכלוסיות מסוימות ולאזורים מסוימים בארץ.
אורן לביאן: חשוב לומר שהתזכיר גם מעגן את תשתית הפיקוח וסמכויות הפיקוח, לרבות אמצעי האכיפה.
אורן לביאן: זה דבר שנדרש כבר כיום מאחר וכבר כיום בנק הדואר מחזיק בכספי ציבור בהיקפים משמעותיים.
אורן לביאן: הכספים שעוברים אצלו כבר כיום הם מאוד משמעותיים וזה דבר שבפני עצמו ביקשנו לעגן את זה עכשיו במסגרת תקנות.
אורן לביאן: בתזכיר יש עיגון הוראות צרכניות והוראות העוסקות בשירות ללקוח.
אורן לביאן: עד כאן.
כרמל שאמה-הכהן: עוד מישהו רוצה לומר משהו באופן כללי?
כרמל שאמה-הכהן: אני רק לא מבין, יש אצלכם יתרות זכות בבנק?
אורן לביאן: יש יתרות זכות.
אורן לביאן: בנק הדואר מקבל פיקדונות שאינם נושאים ריבית.
ברוריה מנדלסון: יש יתרות זכות, לא מקבלים על זה ריבית.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין כסף שנמצא אצלכם ונושא ריבית מבחינת בנק ישראל?
כרמל שאמה-הכהן: למה ההגבלה הזו לא לתת ריבית?
אורן לביאן: הנושא לאפשר לבנק הדואר לתת ריבית על פיקדונות עלה בגיבוש תזכיר החוק, בדיונים שהיו בין כלל גורמי הממשלה, נבחנו אפשרויות מסוימות, בסופו של דבר החלטנו שלאור הסיכונים הקיימים - - -
כרמל שאמה-הכהן: מה החלטתם אני יודע, תסביר לי למה.
כרמל שאמה-הכהן: מה הבדל אם כבר בן-אדם נתן לי כסף – נניח שבנק ישראל רוצה לשמור על הכספים של הציבור, עכשיו אתם כבר מורשים להחזיק כסף של הציבור, למה לא לשלם לציבור ריבית?
אורן לביאן: מאחר ולשלם ריבית לציבור אתה צריך להתחייב בפני הלקוח שלך לשלם לו ריבית מסוימת.
אורן לביאן: אתה צריך לקחת את הכסף ולייצר ממנו כסף עודף, כך שהוא יכסה את הריבית שהתחייבת אליה ויכסה את הרווח וההוצאות של חברת הדואר.
אורן לביאן: כיום באופן כללי במשק אנשים ועסקים מחזיקים פיקדונות משני מניעים.
אורן לביאן: מניע אחד הוא מניע החיסכון, המניע השני הוא מניע עסקאות.
אורן לביאן: כמובן שבבנק הדואר החזקת הכספים נושאי הריבית יהיו ממניע החיסכון.
אורן לביאן: מניע החיסכון הוא מניע לא ודאי שיש בו תנודתיות רבה והוא דורש שיהיה לבנק הדואר מלווה של מוצא אחרון.
אורן לביאן: דהיינו, במקרה שהחוסכים או המפקידים יבקשו את הכספים טרם המועד בנק הדואר יידרש לתת את הכסף ולא יהיה לו את הכסף, לכן הוא צריך גיבוי או של ממשלת ישראל או של בנק ישראל.
אורן לביאן: הוא צריך לפתח עוד יכולות.
אורן לביאן: כמו שאמרתי, אנחנו חושבים שהתזכיר הזה למעשה מוביל את בנק הדואר שלב אחד מאוד מאוד קדימה ודרמטי.
אורן לביאן: במידה ואנחנו נראה שהיישום שלו טוב אני מניח שהנושא הזה שוב יעלה, ואולי בהמשך, אחרי שנראה שיש לו הון עצמי, יש לו יכולות של מערכות מידע, יש לו יכולות מקצועיות של עובדים.
אורן לביאן: עד היום בנק הדואר לדוגמה לא עסק בדברים האלה כך שהתשתית הקיימת אצלו היא מאוד מועטה.
אורן לביאן: אנחנו רוצים שבאמצעות התזכיר הוא יפתח את ההתמחות, את המקצועיות בתחום ואולי בעתיד אפשר יהיה לתת את זה.
אורן לביאן: לשלם ריבית זה בעצם לעסוק בתיווך בריבית, זה דבר שדורש מיומנויות, לצידו המון סיכונים.
אורן לביאן: אתה יכול להבטיח למישהו את הריבית אבל אתה גם צריך לשלם לו, אתה צריך לשלם לו ממקורות עודפים ולא להישאר בגירעון.
אורן לביאן: בשלב הזה אנחנו חושבים שכדאי לקחת את התזכיר, לקדם אותו קדימה, לתת לחברת הדואר ליישם אותו, לחברת בנק הדואר לקרום עור וגידים, להיכנס לפעילות הפיננסית.
אורן לביאן: על ידי כך שהיא לדוגמה תפיץ אשראי היא תוכל ללמוד, להתמקצע.
אורן לביאן: היא מפיצה היום תוכניות חיסכון של בנק ירושלים, שזה רק התחיל בחודשים האחרונים.
אורן לביאן: אחרי למידה, עוד כמה שנים, אנחנו לא סוגרים את התשתית.
אורן לביאן: כמו שאמרתי, אחת מהתפיסות פה היא פיתוח יכולת והתמקצעות, התמחות.
אורן לביאן: בעתיד ניתן יהיה לבחון את זה.
אורן לביאן: בשלב הזה כל גורמי הממשלה סברו בסופו של יום שיש להותיר את המצב הזה על כנו.
אורן לביאן: אין ערבות למדינה לכספים, הכספים אינם מובטחים.
אורן לביאן: ההגנה היחידה היא הכספת הזו.
אורן לביאן: אין לנו את הסמכויות שיש לבנק ישראל בסעיף 8(א), סמכות לערוב לכספי המפקידים באישור הממשלה וועדת הכספים, אבל אין את זה.
אורן לביאן: במקרה של כשל, הנזק לציבור, שהציבור – אם אפשר להגיד אותו בצורה יותר ספציפית – זה ציבור אנשים שמעט חוסכים.
אורן לביאן: אנחנו חושבים שאת השירות הזה של פיקדונות או תוכניות חיסכון חברת הדואר כן תיתן, היא תיתן את זה באמצעות גורם שלישי.
אורן לביאן: היום, או יותר נכון לאחר ועדת בכר, נמצאו המון גורמים פיננסים שרוצים לתת אשראי, שרוצים להפיץ פיקדונות אבל חסרה להם תשתית ההפצה שיש לבנקאים.
אורן לביאן: את תשתית ההפצה הזו יש לחברת הדואר ולחברת בנק הדואר ועל ידי הסינרגיה הזו אנחנו חושבים שנוכל להנגיש ולהרחיב את השירותים של בנק הדואר, להגדיל את ההכנסות ולקדם אותו, כך שבשלב מסוים, מאוחר יותר, כשנראה שהיישום מתקדם ומצליח, יש הון עצמי, יש יכולות, יש התמחות, יש מערכות מידע תומכות ומתאימות – שאלה השקעות לא קטנות שכבר כיום אני חייב לציין שחברת הדואר מנסה ליישם ולהשקיע, היא משקיעה לא מעט כסף במערכות מידע – אבל בעתיד כשזה יהיה אפשרי.
כרמל שאמה-הכהן: ונניח נושא כמו שירות של ערבות בנקאית?
אורן לביאן: ערבות בנקאית משמעותה מתן אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: מול פיקדון.
אורן לביאן: גם היום אפשר להוציא המחאה בנקאית.
כרמל שאמה-הכהן: לא המחאה בנקאית, ערבות בנקאית.
נתי ביאלסטוק: אבל כדי שהם יוכלו לתת מול פיקדון צריך שיהיה להם פיקדון, הם לא יכולים להחזיק פיקדון נושא ריבית.
אורן לביאן: אם יש לך פיקדון של 100,000 שקל אתה יכול לקבל המחאת דואר על 100,000 שקל שהיא משוכה על חברת בנק הדואר.
כרמל שאמה-הכהן: המחאה כן, אני שואל לגבי ערבות בנקאית.
כרמל שאמה-הכהן: ערבות בנקאית כנגד פיקדון, זה דבר מקובל במערכת הבנקאית.
נתי ביאלסטוק: אתה מדבר על ערבות בנקאית שכנגדה מרותק פיקדון נושא ריבית?
כרמל שאמה-הכהן: כן, זה העניין.
אורן לביאן: פיקדון נושא ריבית לא.
נתי ביאלסטוק: הם לא יכולים להחזיק פיקדון נושא ריבית.
כרמל שאמה-הכהן: הם לא יכולים כי אסור להם, אם תינתן להם האפשרות איזה סיכון יש שאדם מפקיד בבנק הדואר 100,000 ש"ח נושא ריבית – פה אבל יש מקור כי אתה מרוויח עמלה שהיא בהגדרה יותר גבוהה מהריבית.
אורן לביאן: הוא לא יכול להפקיד פיקדון נושא ריבית כי נניח שהערבות לא ממומשת הוא צריך להחזיר את הפיקדון עם הריבית שהוא התחייב, ולזה התייחסתי לפני כן.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, וניהול ניירות ערך?
אורן לביאן: ניהול כן, יש את זה.
אורן לביאן: הם חייבים רישוי לנושא של ייעוץ השקעות או ייעוץ פנסיוני מהרגולטור, שזו הרשות לניירות ערך, אבל על פי התזכיר אנחנו מאפשרים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר אני יכול לפתוח חשבון ניירות ערך בבנק הדואר ולקנות ולמכור?
אורן לביאן: לעשות שירותי ברוקראז כן.
אורן לביאן: אם הם יקבלו רישיון של יועץ השקעות הם יוכלו גם לייעץ, אם הם יקבלו רישיון של מנהל תיקים הם יוכלו לנהל תיקים.
כרמל שאמה-הכהן: לא ניהול תיקים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי 100,000 ש"ח, אני רוצה להפקיד אותם בבנק הדואר ודרך האינטרנט או דרך הטלפון לקנות ולמכור מניות.
אורן לביאן: כן, אם הם יקבלו את הרישוי ויקבלו את הרישוי להיות חברים במסלקה הבורסאית כן.
אורן לביאן: התזכיר מאפשר את זה.
נתי ביאלסטוק: החוק מאפשר את זה אבל עדיין לא מייצר את זה.
אורן לביאן: התזכיר מאפשר את זה, עדיין נדרש אישור של הרגולטורים שזה להיות חבר במסלקת הבורסה, נדרש אישור של הרשות לניירות ערך.
כרמל שאמה-הכהן: זה כמו כולם.