GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אגיד לך מה, אדוני, זה סעיף עונשי והעונש הצפוי למי שעובר על חובת הסודיות כאן הוא יחסית עונש נמוך, 61א2, שנדמה לי שזה סדר גודל של 50,000 שקלים.
יונה גוטשטיין: זה באמת חריג במערכת.
רועי ברית: אני רוצה להבהיר לפרוטוקול מה כתוב.
רועי ברית: "הפועל מטעמה" – אנחנו מכוונים גם לסוכני הדואר.
רועי ברית: "הוספת סעיפים 88ט1 ו-88ט2 1.
רועי ברית: אחרי סעיף 88ט לחוק העיקרי יבוא: "כפיפות להוראות דין אחר 88ט1.
רועי ברית: שירותים כספיים המוסדרים גם לפי דין אחר, יהיו כפופים להוראות לפי חוק זה ולהוראות הדין האחר.
רועי ברית: סמכות השר לדרוש מידע 88ט2.
רועי ברית: הסמכות הנתונה לשר כלפי בעל רישיון לפי סעיף 1ו תהיה נתונה לו גם כלפי החברה הבת או החברה לצורך הסדרת תחום השירותים הכספיים, ויחולו לעניין זה הוראות הסעיף האמור, בשינויים המחויבים.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, סעיפים 88ט1 ו-88ט2 אושרו.
טל רוטשטיין: נחנו חוששים מטענות עתידיות שיגידו: טוב, אמרתם ששירותים כספיים המוסדרים לפי דין אחר יהיו כפופים גם להוראות הדין האחר.
טל רוטשטיין: מה עם יתר הרים שמוסדרים בחוק הזה?
טל רוטשטיין: אז אנחנו רוצים להבהיר שאין פה כוונה ליצור הסדר שלילי, לפי מה שאני מבינה.
אתי בנדלר: אז למה הסעיף הזה נדרש בכלל?
ברוריה מנדלסון: הכוונה היא להבהיר שאם יש שירות כספי שמוסדר לפי עוד הוראת דין, כמו חוק איסור הלבנת הון, יחולו גם ההוראות שלנו.
אתי בנדלר: למה צריך לומר את זה?
אתי בנדלר: האם זה לא ברור מאליו?
אתי בנדלר: האם לא כל הוראות החוק כפופות גם להוראות דין אחר?
אורן לביאן: הבעיה היא בעיית רישוי.
אורן לביאן: למשל, ייעוץ השקעות דורש אישור מהרשות לניירות ערך.
אורן לביאן: לפי הצעת החוק אנחנו מאפשרים להם, וזה כתוב במפורש.
אורן לביאן: לכן אנחנו אומרים שאם הם יעשו זה לא יאיין את החובה שלהם לקבל את הרישוי.
דנה נוייפלד: בגלל שההצעה הזאת עניינה רישוי של פעולות ספציפיות ושל פעילות ספציפית רצינו להבהיר בחקיקה שזה לא בא לגבור על הוראות רישוי אחרות, ובוודאי ובוודאי שלא חשבנו שזה יכול לגבור על הוראות כלליות, כמו חוק ההגבלים העסקיים לדוגמה.
אתי בנדלר: לפעמים הרים המובנים מאליהם, כשהם נאמרים בצורה כזאת עלולים לתת להם פרשנות אחרת.
דנה נוייפלד: נכון, ועל-כן אנחנו מבקשים להבהיר את זה פה.
דנה נוייפלד: החשש היה יותר לעניין שירותים ספציפיים.
אתי בנדלר: יכול להיות שפשוט ננסח את זה בצורה כללית, שנאמר שאין בהוראת חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר, או משהו כזה.
דנה נוייפלד: האמת היא שהיתה לנו דילמה בעניין כזה כי האופציה השניה היא לכתוב הוראה האומרת שאין בחוק לגבור על כל הוראות חוק אחר – וזו הוראה קצת מצחיקה.
אתי בנדלר: אני לא יודעת מה יותר מצחיק, אבל בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, הסעיף הבא.
רועי ברית: "תיקון סעיף 88י 1.
רועי ברית: בסעיף 88י לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) בפסקה (1), בסופה יבוא "לרבות קביעת תשלומים מרביים או תשלומים מזעריים"; (ב) בפסקה (2), אחרי "החברה" יבוא "הבת" ובסופה יבוא "או העלולים להיגרם כתוצאה מפעילות החברה בנותנה שירות לחברה הבת לצורך מתן השירותים הכספיים"; (ג) אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) תנאי הכשירות הנדרשים מנושאי משרה בחברה הבת."; (2) סעיף קטן (ב) - בטל.
ברוריה מנדלסון: עשינו פה כמה שינויים.
ברוריה מנדלסון: זה סעיף שמקנה לשר סמכות, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, בעניין חלק מהפסקאות להתקין תקנות.
ברוריה מנדלסון: (1) זה לקבוע תשלומים בעד השירותים הכספיים, ורצינו לאפשר פה גם לקבוע תשלומים מרביים או מזעריים - זאת אומרת, תשלום מינימלי או תשלום מכסימלי – אז הוספנו את זה.
ברוריה מנדלסון: לגבי סעיף (2), זו הטלת חובת ביטוח, אז הפכנו את זה לחברה בת והרחבנו: או העלולים להיגרם כתוצאה מפעילות החברה בנותנה שירותים לחברה הבת לצורך מתן השירותים הכספיים.
ברוריה מנדלסון: כמו כן, הוספנו סמכות לשר לקבוע תקנות לעניין תנאי הכשירות הנדרשים מנושאי משרה בחברה הבת.
ברוריה מנדלסון: היום קיים סעיף שמאפשר לממשלה להחליט, באישור הוועדה, כי התקנות בר ההסדרה והפיקוח לעניין מתן השירותים הכספיים יותקנו בידי שר האוצר.
ברוריה מנדלסון: עכשיו, ככל שהצעת החוק הזאת תעבור, אנחנו מעגנים את הפיקוח והבקרה במשרד התקשורת וכבר אין צורך בסעיף הזה.
יונה גוטשטיין: לנו יש רק הסתייגות מסעיף (1) – אנחנו מקבלים את כל השאר.
יונה גוטשטיין: אנחנו חושבים שיש פה הרחבה די נרחבת.
יונה גוטשטיין: זאת סמכות פיקוח שהיום קיימת למגוון מאוד מצומצם של שירותים.
יונה גוטשטיין: אנחנו חושבים שזה צריך לחול על שני חלקים: על סעיף 1 ועל סעיף 9 ב-88, מכיוון שאם השר החליט לחייב שירות מסוים אז אנחנו חושבים שחלק מהסמכות צריך להיות גם לקבוע תשלום מזערי או מרבי.
יונה גוטשטיין: אנחנו לא חושבים שצריך לחול על שירותים כספיים אחרים, אנחנו לא חושבים שצריכה להיות התערבות במחירים שנגבים על אותם שירותים.
ברוריה מנדלסון: דיברנו על (1) ן-(9) יותר בקשר של הסביר, אבל לגבי הסמכות לקבוע תעריף – גם היום הסמכות היא לגבי שירותים כספיים.
ברוריה מנדלסון: היום שירותים כספיים זה מה שמוגדר בסעיף 88א(א)(1) עד (6), שזה כולל שירותי עזר, כולל הכול.
ברוריה מנדלסון: אני לא חושבת שיש בעיה לתת לשר סמכות לקבוע תשלומים.
ברוריה מנדלסון: זה מופיע גם בחוק התקשורת כר מאוד רחב.
ברוריה מנדלסון: זה לא מחייב אותו לקבוע תשלומים, מה שלא נקבע עד היום – אי-אפשר להבטיח - צריך שיהיה טעם ממשי כדי שיהיה עליהם פיקוח.
ברוריה מנדלסון: לכן אני חושבת שהסמכות צריכה להיות לגבי השירותים הכספיים בכלל, ואין סיבה להגביל את זה רק ל-(1) ו-(9).
אתי בנדלר: היום, לפי מה שאני רואה, הרי יש לשר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, לקבוע תשלומים בעד כל השירותים הכספיים.
אתי בנדלר: מה שהם אומרים זה שהסמכות הזאת תורחב באופן שהוא לא יהיה חייב לקבוע בדיוק את התשלום, הוא יכול להשאיר לבנק הדואר לקבוע את התשלום והוא יקבע רק את התשלום המרבי או התשלום המזערי.
אתי בנדלר: זאת אומרת, זו איזושהי הרחבה נוספת - - -
יואל נוה: לא, אין לנו בעיה עם מנגנון הפיקוח.
אתי בנדלר: אבל מדובר היום לגבי כל השירותים.
יואל נוה: אבל השירותים הכספיים שונו, החוק הזה שינה את תכולת השירותים הכספיים.
יואל נוה: ההגדרה של השירותים הכספיים שונתה באופן מהותי.
יואל נוה: שירותים שאנחנו נותנים היום, שאינם נמנים בשירותים - - -
ברוריה מנדלסון: למה?
ברוריה מנדלסון: שירותי עזר הם חלק מהשירותים הכספיים גם היום בסעיף של התקנות.
ברוריה מנדלסון: זה לא הסעיף של התשלום הסביר.
אורן לביאן: בדקנו את זה, הוא לא עושה את זה.
פרלי שר: אבל יש סמכות לקבוע עם בעל חשבון, שאתו נערך הסכם - - -
ברוריה מנדלסון: זה עדיין נשאר.
ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה נשאר.
פרלי שר: אבל בכל אופן, שירותי העזר זה יוצא מן הכלל.
פרלי שר: יתר השירותים המנויים מ-(1) עד (9) כפופים להגדרה, הם בעצם השירותים הכספיים כהגדרתם בסעיף 1, ולכן לשר יש סמכות לקבוע תקנות לגביהם בר תשלומים.
פרלי שר: נכון שזה גם תשלומים מרביים או מזעריים, אבל עדיין יש לו סמכות.
ברוריה מנדלסון: מה הבעיה?
ברוריה מנדלסון: זה לא משנה, גם היום זה כך.
ברוריה מנדלסון: אמנם הרחבנו את השירותים הכספיים - - -
פרלי שר: נוסחו של סעיף 88א היום איננו הנוסח שיש בהצעה.
פרלי שר: למשל, סעיף 2 היום הוא העברת כספים באמצעות המחאות כסף; סעיף 4 היום הוא קבלת שטרי חוב מבעלי חשבון סילוקים לגוביינא; ובהצעה הסעיף משתנה.
פרלי שר: יש לנו ב-3 קניה או מכירה של מטבע חוץ.
אורן לביאן: בקנייה או מכירה של מטבע חוץ, אם השר רוצה הוא יכול לקבוע לזה תעריף גם היום.
ברוריה מנדלסון: גם לפי החוק היום.
פרלי שר: אבל באופן מיוחד, אנחנו מצביעים שזה לא מעשי.
ברוריה מנדלסון: למה לא מעשי?
ברוריה מנדלסון: אם השר ירצה לקבוע, תיאורטית יש לו סמכות.
יונה גוטשטיין: שערי המטבע כפופים להתקשרות עם גורמי חוץ.
אורן לביאן: זו אחת הסיבות שאף שר לא קבע עד היום תעריף לשירותים כאלה.
פרלי שר: אז למה הוא צריך את הסמכות?
ברוריה מנדלסון: זה יש לו גם היום, אנחנו לא רוצים לגרוע.
הרצל בר-מג: אבל אני חוזר – אנחנו מרים על הסרת חסמים.
הרצל בר-מג: במקום להסיר חסמים אנחנו מוסיפים חסמים.
נתי ביאלסטוק: אנחנו לא מבטלים את הפיקוח על הבנק בהזדמנות זו.
הרצל בר-מג: בשוק חופשי שבו קונים ומוכרים מט"ח, מישהו מעלה על דעתו שיגבילו אותנו במחיר מזערי או במחיר מרבי?
הרצל בר-מג: מיד אנחנו מחוץ לשוק.
הרצל בר-מג: אז בשביל מה צריך את הסמכות הזאת?
אורן לביאן: אבל יש את הסמכות גם היום, ולא נעשה בה שימוש כי זה שוק תחרותי.
אורן לביאן: נשאלת השאלה למה אתה חושש.
הרצל בר-מג: אני חוששים שלפעמים הוא ייאלץ להפעיל אותה אם מישהו יפנה אליו.
נתי ביאלסטוק: אז למה הוא לא הפעיל אותה עד היום?
הרצל בר-מג: כי עד עכשיו זה לא עלה.
פרלי שר: היום אין מט"ח.
ברוריה מנדלסון: אז מכוח מה את נותנת מט"ח היום?
פרלי שר: מט"ח היום נמצא, לפי מיטב זכרוני, בנספח של הרישיון הכללי, ברשימת שירותי העזר.
ברוריה מנדלסון: אז זה ב-(5), אז זה בפנים.
פרלי שר: אבל כיום שירותי עזר לא כפופים לתקנות.
פרלי שר: המחירים של שירותי העזר לא נקבעים בתקנות.
ברוריה מנדלסון: הם לא נקבעים, אבל יש סמכות לקבוע אותם בתקנות.
יונה גוטשטיין: נגיע לשירות סביר ונר.
ברוריה מנדלסון: תשלום סביר זה משהו אחר.
יונה גוטשטיין: האמת היא שזה לא רים אחרים, ולכן אנחנו מתעקשים.
יונה גוטשטיין: מטריד אותנו שהיום, כשהמגמה חיובית ומצוינת אנחנו עובדים מאוד טוב.
יונה גוטשטיין: פה אין אפילו התייעצות עם החברה.
יונה גוטשטיין: אנחנו מאוד דואגים לנושא של היציבות, במובן הזה שנותנים לנו סמכויות מאוד מצומצמות, אנחנו צריכים לעבור הרבה אישורים, ומצד שני כובלים לנו את הידיים בהרבה רים.
יונה גוטשטיין: גם לחברתיות צריך לשים איזשהו איזון.
יונה גוטשטיין: אז מצד אחד אנחנו צריכים לקבל אישור על כל ר, אנחנו מאוד-מאוד מוגבלים במה שאנחנו הולכים לעשות, ואז כשאנחנו באים לקבוע מחיר, שאיכשהו יסבסד חלק מהרים שאתם רוצים שנעשה, אנחנו לא יכולים לעשות את זה כי גם שם אפשר להגביל אותנו.
יונה גוטשטיין: בסופו של ר נוצרת אנומליה שלא נותנת הרבה גמישות בפעילות של החברה הזאת.
נתי ביאלסטוק: לו ייקבעו המחירים – אני מסכים אתם; כל עוד לא נקבעו, מה הבעיה?
נתי ביאלסטוק: יש סמכות.
נתי ביאלסטוק: מה, את חושבת שהשר יפעיל את הסמכות כעונש?
יונה גוטשטיין: לא, אבל אני חייבת להגיד לכם – וזה מה שמפריע לי - שכל הדיון פה אומר:
יונה גוטשטיין: כל כך מהר אנחנו נותנים לכם אישורים, אנחנו לא מפעילים את הסמכויות שלנו.
יונה גוטשטיין: אנחנו לא עושים דיון על האנשים שיושבים היום מסביב השולחן, יכול להיות שעם האנשים שיושבים מסביב לשולחן היה מספיק לחתום על הסכם.
יונה גוטשטיין: אנחנו מרים על משהו שיהיה קיים גם עוד חמש שנים ועוד עשר שנים במגמות אחרות, ואנחנו רוצים לדעת שיש לנו את הרוח הגבית.
יונה גוטשטיין: החוק במבנה שלו לא יוצר את הרוח הגבית למה שרצינו להשיג.
אורן לביאן: הוא יוצר גם יוצר.
יונה גוטשטיין: אנחנו חושבים אחרת, אחרת לא היינו מתווכחים.
יונה גוטשטיין: אנחנו רוצים להתווכח?
יונה גוטשטיין: אבל בואו נתקדם, נר על - - -
אתי בנדלר: אתם מוכנים לשקול שוב את עמדתכם בעניין הזה?
ברוריה מנדלסון: לשקול להחריג קנייה ומכירה של מטבע חוץ.
ברוריה מנדלסון: ננסה להגיע להסכמה.
ברוריה מנדלסון: "וסטרן יוניון" וכל אלה הם כן בתקנות.
יונה גוטשטיין: ברוריה, אולי נדון ברים האלה ואת זה נביא בפעם הבאה לוועדה?
יונה גוטשטיין: בואו נדון בשירותים באופן פרטני כדי לדעת מה סביר שייכנס פה לסמכות.
אורן לביאן: אבל אני רוצה שירשמו את זה בפרוטוקול ויזכרו - עד היום לא עשו שימוש בסמכויות האלה.
אורן לביאן: יכול להיות שבעוד חמש שנים, כמו שאת אומרת, ישתנה שוק מטבע החוץ ותהיה החלטה אצל כלל הרגולטורים להכניס את התעריפים לפיקוח.
אורן לביאן: אם אחריג את הסמכות, בעוד חמש שנים אעמוד בפני שוקת שבורה.
כרמל שאמה-הכהן: תחשבו על הסעיף הזה.
אתי בנדלר: יש מספר תיקונים לסעיף 88י.
אתי בנדלר: מוצע לתקן את פסקה (1) שבסעיף קטן (א).
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לאשר את (ב) ו-(ג) בנפרד?
כרמל שאמה-הכהן: הסעיפים נתקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) מאושרים.
כרמל שאמה-הכהן: נשארה מחלוקת לגבי (א).
ברוריה מנדלסון: "תיקון סעיף 88יא 1.
ברוריה מנדלסון: בסעיף 88יא לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א)ההגדרה "החברה הבת" - תימחק; (ב) בהגדרה "הכספים", המילים "באמצעות החברה" - יימחקו, ואחרי "שישולמו לחברה" יבוא "הבת";" מדובר בתיקונים טכניים של המעבר מהחברה לחברה בת.
אורן לביאן: הוא לא טכני, (א) הוא מהותי כי אנחנו יוצקים תוכן בחברה הבת.
ברוריה מנדלסון: "החברה הבת תימחק".
פרלי שר: זו המהות של החוק.
ברוריה מנדלסון: מחקנו רק את ההגדרה, זה טכני.
ברוריה מנדלסון: אחר כך תהיה לנו המהות.
ברוריה מנדלסון: "(2) בסעיף קטן (ב) – (א) ברישה, הקטע החל במילים "שעיסוקה הבלעדי" עד המילים "יתקיימו כל אלה:" - יימחק; (ב) פסקאות (1) עד (5) - יימחקו;" זה השינוי המהותי.
ברוריה מנדלסון: במסגרת התיקונים האלה אנחנו מבקשים להסיר את החסמים שקיימים היום על החברה הבת.
ברוריה מנדלסון: האיסור שלחברה יהיה מניה אחת בלבד, יהיה דירקטור אחד, לא תעסיק עובדים, לא תחזיק בנכס כלשהו זולת הכספים ולא יהיו לה רווחים - אנחנו מבקשים להסיר את זה ולמחוק את זה.
ברוריה מנדלסון: "(3) בסעיף קטן (ג), במקום "מניית" יבוא "כל מניות", ובמקום הסיפה החל במילים "את המניה" יבוא "מניות בחברה הבת, למשכנן או לשעבדן";" בעקבות הביטול המוצע של הסעיף שקובע שתהיה לה רק מניה אחת, כלומר לפי הצעת החוק כבר אין מגבלה שתהיה לחברה הבת רק מניה אחת, אנחנו מבקשים לתקן גם את סעיף קטן (ג).
ברוריה מנדלסון: הסעיף יהיה ככה: החברה תחזיק את מניות החברה הבת ולא תהיה רשאית להעביר לאחר את המניות בחברה הבת, למשכנן או לשעבדן.
אורן לביאן: כאן יש יותר ממהות.
אורן לביאן: בתכלית אנחנו לא רוצים לנתק את בנק הדואר מחברת הדואר, כמו היום.
אורן לביאן: אנחנו רוצים שחברת הדואר לא תוכל למכור או למשכן את המניות שלה, שתמיד תהיה את הסינרגיה.
אורן לביאן: על זה אנחנו רוצים לשמור.
אורן לביאן: אנחנו רוצים לאפשר לה הון עצמי.
אורן לביאן: כיום, לפי החוק, מותר לה להחזיק מניה אחת, לדעתי של 1 שקל.
אורן לביאן: היא תוכל לצבור הון עצמי, אם חברת הדואר תרצה להזרים לה כסף, מניות – אין בעיה, את זה נאפשר.
אורן לביאן: זה לב החוק, ליצוק תוכן לחברה הבת.
ברוריה מנדלסון: "(4) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) בלי לגרוע מההוראות לפי חוק החברות, לא תתקבל החלטה על חלוקה כהגדרתה בחוק האמור, בחברה הבת, אלא לאחר שדירקטוריון החברה הבת קבע כי אין חשש סביר שהחלוקה תמנע מהחברה הבת את היכולת לעמוד בחובות המוטלות עליה לפי חוק זה ולפי ההיתר לשירותים כספיים.
ברוריה מנדלסון: " זה הסעיף של הדיבידנד, שקובע שהחברה הבת לא תוכל לקבל החלטה על חלוקת דיבידנד אלא לאחר שהדירקטוריון שלה קבע שאין חשש סביר שחלוקה תמנע - - -
אתי בנדלר: איזה פיקוח רגולטורי יש על זה?
אורן לביאן: זה לא קשור לפיקוח, זה סעיף אחר.
אורן לביאן: נגיע לזה בפרק של הפיקוח.
נתי ביאלסטוק: אגב, אני מזכיר לך שיש את סעיף 33 לחוק החברות הממשלתיות, שאומר אי-אפשר לחלק דיבידנד סתם ככה.
ברוריה מנדלסון: "(ג2) שליש מחברי הדירקטוריון של החברה הבת, לפחות, יהיו בעלי השכלה וניסיון בתחום פעילותה של החברה הבת, ויחולו עליהם תנאי הכשירות החלים לגבי דירקטור חיצוני לפי סעיף 240(א1), (ב), (ג), (ד) ו-(ו) לחוק החברות.
כרמל שאמה-הכהן: כמה דירקטורים יש בחברה הזאת?
כרמל שאמה-הכהן: זה כתוב איפה שהוא?
אורן לביאן: זו חברה ממשלתית.
נתי ביאלסטוק: זה צריך להיות קבוע בתקנון שלה.
ששי שילה: יש עד 12.
אורן לביאן: לפי חוק החברות הממשלתיות.
נתי ביאלסטוק: אבל זה לא חוק החברות הממשלתיות, תקנון החברה קובע את זה.
ששי שילה: יש מגבלה בחוק למכסימום של 12.
ששי שילה: התקנון יכול לקבוע פחות, זה נכון.
אתי בנדלר: יש מינימום?
כרמל שאמה-הכהן: מינימום הם קובעים פה – שלושה.
ברוריה מנדלסון: אמרנו ששליש יהיו בעלי השכלה, לא קבענו מספר.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שלא יפחת משלושה.
ברוריה מנדלסון: הוא גם יכול להיות היחיד.
כרמל שאמה-הכהן: לא, ועדת ההשקעות.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך לאפיין פה את הדירקטוריון של חברת הבת?
כמאל טיבי: תשעה.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת ההשקעות היא לא בהכרח שליש, היא בהכרח שלושה מינימום.
נתי ביאלסטוק: אז צריכים להיות לפחות תשעה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא מוגדר כשליש, השליש מתייחס למשהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: השליש מר על הפרופורציה של בעלי ניסיון מסוים והכשרה לדירקטוריון הכללי.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת ההשקעות - - -
ברוריה מנדלסון: למה להתערב במינימום ולקבוע כמה?
נתי ביאלסטוק: זה נקבע בתקנון החברה.
נתי ביאלסטוק: תקנון החברה זה יחד עם רשות החברות הממשלתיות, זה בכלל לא המגרש שלנו.
כמאל טיבי: שלא יפחת משלושה.
הרצל בר-מג: אפשר להבין שיהיו לפחות שישה חברי דירקטוריון, כי כתוב שליש "יהיו" ולא "יהיה" – כלומר שניים לפחות.
כרמל שאמה-הכהן: בחברות ממשלתיות יש הבטחת ייצוג לנשים?
נתי ביאלסטוק: כן, בחוק החברות הממשלתיות זה כתוב ויש גם יישום דווקני של הוועדה למינוי.
כרמל שאמה-הכהן: מה החובה הזו קובעת?
ששי שילה: שאיפה לשוויון.
נתי ביאלסטוק: אם אני זוכר נכון, זה ייצוג הולם לשני המינים.
נתי ביאלסטוק: אבל הוועדה שמאשרת מיישמת את זה פחות או יותר כשוויון.
ששי שילה: ברוב החברות יש כמעט שוויון או שוויון.
דפנה גלוק: "ייצוג הולם לשני המינים.
דפנה גלוק: בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי לייצוגם של שני המינים עד להשגת ייצוג הולם ימנו השרים, ככל הניתן בנסיבות העניין, דירקטורים מהמין שאינו מיוצג באופן הוגן - - -" המגבלה של 12 דירקטורים זה בחוק החברות הממשלתיות.
כרמל שאמה-הכהן: עד עכשיו לא היו הערות מיוחדות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיפים שנקראו?
כרמל שאמה-הכהן: תודה, מאושר עד (4)(ג2).
ברוריה מנדלסון: "(ג3) (1) דירקטוריון החברה הבת ימנה, מבין חבריו, ועדת השקעות שבה יכהנו מספר אי זוגי של חברים שלא יפחת משלושה, ובלבד שיושב ראש דירקטוריון החברה הבת יהיה יושב ראש ועדת ההשקעות, ואחד מחבריה, לפחות, יהיה דירקטור שמתקיים בו האמור בסעיף קטן (ג2).
ברוריה מנדלסון: (2) תפקידי ועדת ההשקעות הם: (א) להמליץ לדירקטוריון החברה הבת על מדיניות השקעת הכספים באפיקי השקעה כאמור בסעיף קטן (ה)(2); (ב) להנחות את המנהל הכללי של החברה הבת ביישום מדיניות ההשקעות שקבע דירקטוריון החברה הבת לאחר שקיבל את ההמלצות כאמור בפסקת משנה (א).
ברוריה מנדלסון: (3) לא ימונה לחבר בוועדת השקעות ולא יכהן בה מי שתפקידיו או עיסוקיו האחרים יוצרים או עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו כחבר ועדת השקעות או שיש בהן כדי לפגוע ביכולתו לכהן כחבר כאמור.
ברוריה מנדלסון: ";"
אורן לביאן: הסעיף בא לחייב את החברה הבת מעיסוקה, שהיא מחזיקה כספים, להקים ועדת השקעות שיכהן בה כיושב ראש יושב ראש דירקטוריון החברה הבת ויהיה נציג חיצוני בעל מיומנויות פיננסיות.
אורן לביאן: תפקידי ועדת ההשקעות להמליץ לדירקטוריון של החברה על מדיניות ההשקעה, להנחות את המנהל הכללי של החברה הבת ולבצע את הפיקוח.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף יאושר, ובלבד שבוועדת ההשקעות תהיה לפחות אישה אחת.
ברוריה מנדלסון: אולי נכתוב שיהיה ייצוג לשני המינים בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: פחות מאחד זה ייצוג?
ברוריה מנדלסון: אבל לכתוב דווקא אישה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני מבטיח לך שגברים יהיו בכל מקרה.
כרמל שאמה-הכהן: הרעיון ברור, תנסחו את זה.
ברוריה מנדלסון: "(5) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) החברה הבת תקיים מערכת חשבונאית נפרדת לעניין הכספים, ורשאי המפקח לתת לחברה הבת הוראות לעניין זה; בסעיף קטן זה, "מערכת חשבונאית" - מערכת הנהלת חשבונות, רישום ודיווח, לרבות ספרים וספרי עזר לניהול חשבונות.
אורן לביאן: מטרת הסעיף היא להפריד בין כספי המפקידים ליתר הכספים של חברת הדואר, שהם הנכסים שלה, וליצור הפרדה חשבונאית.
יואל נוה: הסעיף הזה קיים בחוק היום, כי בנק הדואר, ברמה הכספית שלו, מחזיק אך ורק את כספי הלקוחות ולכן יש מערכת כספית נפרדת לבנק הדואר שמנהלת את כספי הלקוחות ותו לא.
יואל נוה: היא לא מנהלת ספקים ולא מנהלת רים אחרים שקשורים לפעילות הכוללת, שכולה נעשית בחברת האם.
יואל נוה: מרגע שיש חברה אחת, שיש לה הון, יש לה עובדים ויש לה ספקים הדרישה הזאת היא לא הגיונית, היא לא קיימת בשום בנק.
יואל נוה: צריך לעשות רישום נפרד של הכספים, זה ברור, אבל אפילו בבנק לא מנהלים שתי מערכות כספיות – אחת שמנהלת את הספקים של הבנק וכו' ואחת שמנהלת את הכספים של החשבונות.
יואל נוה: צריך לעשות הפרדה ברמת הרישום, זה נכון, צריך לדרוש דרישות לגבי הרישום במערכות החשבונאיות, אבל אין היגיון לקיים שתי מערכות חשבונאיות נפרדות.
יואל נוה: זה סרבול תפעולי שהוא לא הגיוני, הוא לא נעשה בשום תאגיד.
אורן לביאן: היום אתם עושים את זה - - -
יואל נוה: היום זו חברה אחת.
אורן לביאן: בחברת הדואר יש גם היום שני סוגי כספים: כספי המפקידים ויתר הכספים.
יונה גוטשטיין: אבל זה לא שתי מערכות חשבונאיות.
אורן לביאן: אנחנו מגדירים את זה אותו ר.
אורן לביאן: גם בחברה הבת יהיו שני סוגי כספים: כספי המפקידים, שלחברת הבת יש אחריות ומחויבות להחזיר ללקוחות – ולפי החוק גם אין לה זכויות בכספים האלה - ויהיו לה כספים אחרים, כמו תשלומים לספקים, נכסים, לקוחות, הון עצמי, כספי הנוסטרו, ששם אנחנו לא מגבילים לה את הפעילות.
אורן לביאן: היא יכולה לעשות עם זה מה שהיא רוצה.
אורן לביאן: אנחנו דורשים שתהיה מערכת חשבונאית נפרדת, זה לא אומר - - -
אתי בנדלר: אבל מה זה הכספים כאן?
אורן לביאן: הכספים זה כספי המפקידים.
אתי בנדלר: זה מוגדר ככספי המפקידים?
אורן לביאן: לעניין הכספים, הכוונה להגדרה בסעיף 88יא.
יונה גוטשטיין: זו המצאה חשבונאית.
יונה גוטשטיין: בכל מערכת בנקאית הפיקדונות רשומים בנפרד.
אורן לביאן: להגן על הכספים אנחנו רוצים שיהיה - - -
יונה גוטשטיין: אין לזה שום משמעות.
יונה גוטשטיין: זה חוסר הבנה חשבונאית.
אורן לביאן: יכול להיות שלא נבקש שתי מערכות ונבקש - - -
יואל נוה: אבל זה החוק קובע.
יואל נוה: יש הבדל בין הרישום הכספי - - -
ברוריה מנדלסון: רשאי לתת הוראות – אני חייבת לעשות את זה.
ברוריה מנדלסון: מה לדעת
ברוריה מנדלסון: כם צריך להיות כתוב?
יואל נוה: המפקח צריך לקבוע כללים אולי לגבי הרישום הכספי של הכספים בתוך המערכות החשבונאיות של החברה, אבל אין שום היגיון לקיים שתי מערכות כספיות נפרדות.
יואל נוה: ההיגיון היחיד שקיים בזה היום הוא שיש חברה בת שכל הכספים שבה - - -
נתי ביאלסטוק: אדוני, ניתן על זה תשובה לקראת הדיון הבא.
נתי ביאלסטוק: יש היגיון בבקשה, אנחנו רוצים לבחון את זה.
רועי ברית: "(6) בסעיף קטן (ה) – (א) ברישה, אחרי "החברה" יבוא "הבת"; (ב) בפסקה (1), במקום "סעיף 57א לחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954" יבוא "סעיף 50 לחוק בנק ישראל, התש"ע-2010"; (ג) בפסקה (2), אחרי "החברה" יבוא "הבת", ובמקום "באישור שר האוצר" יבוא "באישור השרים, לאחר התייעצות עם המפקח".
כרמל שאמה-הכהן: זה טכני כמו שזה נשמע?
ברוריה מנדלסון: כן, זה טכני.
ברוריה מנדלסון: באישור על ההשקעות הוספנו פה גם התייעצות עם המפקח.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, זה תמיד טוב.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, סעיף (6) אושר.
רועי ברית: "תיקון סעיף 88יב.
רועי ברית: 23.
רועי ברית: בסעיף 88יב לחוק העיקרי, במקום "החברה, בנותנה שירותים כספים מטעם החברה הבת לי סעיף 88יא(א)" יבוא "החברה הבת".
ברוריה מנדלסון: היינו מבקשים לדחות את ההצבעה בסעיף הזה, יכול להיות שנרצה לעשות שם תיקון.
ברוריה מנדלסון: אנחנו בהתייעצות עם חברת הדואר.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, דחינו את ההצבעה על סעיף 23.
רועי ברית: "הוספת סימן ד' לפרק ו'.
רועי ברית: אחרי סעיף 88יב לחוק העיקרי יבוא: "סימן ד': פיקוח וביקורת מינוי המפקח לענייני השירותים הכספיים 88יג.
רועי ברית: השר ימנה מפקח לענייני השירותים הכספיים, שיהיה אחראי על פיקוח וביקורת בכל הנוגע לפעילותה של החברה הבת, ובכלל זה פיקוח על קיום ההוראות לפי חוק זה ולפי ההיתר לשירותים כספיים, בידי החברה הבת; מפקח כאמור ימונה מבין עובדי משרד התקשורת ובלבד שמתקיימים בו התנאים המפורטים בסעיף 88טז.
ברוריה מנדלסון: הסעיף בא לעגן את הפרסונה של המפקח.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות על המפקח?
כרמל שאמה-הכהן: תודה, סעיף 88יג אושר.
רועי ברית: "הוראות ניהול תקין 88יד.
רועי ברית: (א) המפקח רשאי, לצורך ביצוע תפקידו, ליתן לחברה הבת ולחברה, הוראות הנוגעות לדרכי פעילותן וניהולן בכל הנוגע למתן השירותים הכספיים ובכלל זה לדרכי פעילותם וניהולם של נושא משרה בהן וכל מי שמועסק על ידן או פועל מטעמן לרבות סוכן דואר, והכל כדי להבטיח את ניהולה ופעילותה התקינים של החברה הבת ואת השמירה על עניינם של מקבלי השירותים הכספיים ובכדי למנוע פגיעה ביכולתה של החברה הבת לקיים את התחייבויותיה (בסימן זה - הוראות ניהול תקין).
רועי ברית: (ב) בהוראות ניהול תקין רשאי המפקח לקבוע הוראות גם בעניינים אלה: (1) קיום שיעור יחסי בפריטים או בסוגי פריטים שבפסקאות משנה (א) עד (ג) לעומת פריטים או סוגי פריטים שבפסקת משנה (ד): (א)התחייבויות החברה הבת; (ב) פיקדונות המופקדים בחברה הבת; (ג) הון נפרע, קרנות הון, קרנות שמורות לרבות יתרת רווחים שלא חולקו, של החברה הבת; (ד) נכסים של החברה הבת, לרבות חובות המגיעים לה.
רועי ברית: (2) ההון העצמי המזערי הנדרש מהחברה הבת כתנאי למתן השירותים הכספיים, כולם או חלקם; הוראות ניהול תקין לפי פסקה זו ייקבעו בהתייעצות עם החשב הכללי במשרד האוצר.
רועי ברית: (ג) הוראות ניהול תקין שניתנו מכוח סעיף זה, אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם המפקח יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
רועי ברית: (ד) הוראות המפקח שניתנו מכוח סעיף זה וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור במשרדי המפקח ויפורסמו באתר האינטרנט של משרד התקשורת ובאתר האינטרנט של החברה הבת.
יונה גוטשטיין: אולי לגבי אתר האינטרנט של חברת הבת אפשר להוריד את זה.
יונה גוטשטיין: לבקש שנעקוב אחרי חקיקה ובאופן - - -
דנה נוייפלד: יהיו לכם הוראות ניהול תקין, תקבלו את זה.
דנה נוייפלד: לזו הכוונה.
יונה גוטשטיין: שימו לב: זה הוראות המפקח והוראות ניהול תקין.
יונה גוטשטיין: זה שני רים שונים.
יונה גוטשטיין: את הוראות הניהול התקין אין לנו בעיה לפרסם, כי זה ר מאוד מוגדר.
יונה גוטשטיין: זה ר יותר טכני, תחשבו על זה.
יונה גוטשטיין: נראה לנו שזה מסרבל כי יכולות להיות הוראות - - - פשוט להעביר את זה ל-(ג).
אתי בנדלר: איפה מפורסמות בכל זאת הוראות ניהול תקין?
אורן לביאן: הוראות של משרד התקשורת.
יונה גוטשטיין: וגם אצלנו, אין בעיה.
יונה גוטשטיין: את הניהול התקין נפרסם, רק לא את ההוראות השוטפות כי זה לא הגיוני.
דנה נוייפלד: אלה אותן הוראות.
דנה נוייפלד: כתוב: הוראות המפקח לפי סעיף זה.
אתי בנדלר: ב-(ג) מפרסמים רק הודעה.
אתי בנדלר: (ד) מר על הוראות המפקח.
דנה נוייפלד: זה מכוח סעיף זה.
דנה נוייפלד: אם זה לא ברור - - -
אתי בנדלר: זה לחלוטין לא ברור.
דנה נוייפלד: איזה הוראות אחרות יכולות להיות מכוח סעיף זה?
אתי בנדלר: אם את קוראת לזה הוראות ניהול תקין, אז תקראי לזה "הוראות ניהול תקין".
אורן לביאן: אני חייב לך תשובות בקשר לחלוקת דיבידנד.
אורן לביאן: בסעיף הזה יש אפשרות למנוע מהם חלוקת דיבידנד, הן על-ידי קביעת שיעור יחסים מסוימים, שזה covenants – אמות מידה פיננסיות – והן על-ידי קביעת ההון העצמי המזערי.
אורן לביאן: בסעיף קטן (ב)(1)(ג) אפשר לרשום את יתרת הרווחים שלא חולקו, ואם קובעים אמות מידה כאלה ביחס לשיעור של הון אפשר למנוע חלוקת דיבידנד, לשמור על היציבות הפיננסית.
אורן לביאן: ויש את סעיף (2), שזה ההון העצמי המזערי.
אורן לביאן: מרים על סיכונים, אז אומרים להם, לדוגמה, שהם חייבים לשמור על 100 הון עצמי ויש להם 120, אז הם יכולים לחלק רק 20.
אורן לביאן: הסעיף הזה מקנה סמכות למפקח לקבוע הוראות, הן בתחום היציבות והן בתחום הצרכני.
אתי בנדלר: האם למפקח יש סמכות לתת הוראות נוספות מעבר להוראות ניהול תקין?
ברוריה מנדלסון: בסעיף הזה לא.
יונה גוטשטיין: הוראות ניהול תקין הן גם הוראות שמאפשרות לתת הוראות לגבי דיבידנדים.
אתי בנדלר: כן, את זה הוא אמר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף, עם השינוי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 88יד אושר, עם התיקון.
רועי ברית: "תיקון ליקויים 88טו.
רועי ברית: (א) היה למפקח יסוד סביר להניח כי החברה הבת או החברה הפרה הוראה מהוראות ניהול תקין, רשאי הוא לשלוח לה הודעה בכתב שבה יפרט את ההפרה, ידרוש את תיקונה בתוך תקופה שיקבע בהודעה, וייתן לה הזדמנות להגיש את הערותיה והשגותיה לגבי ההפרה ולגבי הדרישה לתיקונה, בתוך התקופה שיקבע בהודעה.
רועי ברית: (ב) הגישה החברה הבת או החברה הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן המפקח ויודיע לחברה הבת או לחברה, לפי העניין, על החלטתו.