GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: אני מרגיש שהם מתקיפים אותנו.
ישראל כץ: יש כאן נציג אחד של הממשלה.
ישראל כץ: בואו נהפוך את הסדר לגבי מי אשם כאן.
אבי אלה: לא האשמתי את חברי הכנסת.
אברהם פורז: יכול להיות שהפתרון שמציעים הוא לא נכון אבל הבעיה קיימת.
אברהם פורז: אנחנו באנו לעזור להם.
יצחק וקנין: אני מתפלא על הוויכוחים האלה.
יצחק וקנין: הבעיה היא יותר מידי חריפה מכדי שאנחנו נתווכח על זוטות.
יצחק וקנין: בואו ננהל כאן דיון רציני ונראה איך אנחנו יכולים לסייע.
ישראל כץ: סגן השר וקנין, כשבא נציג בכיר של הענף ומכתיב לנו מה אנחנו צריכים לעשות מול הממשלה ---
אבי אלה: אני מציע.
יצחק וקנין: הוא לא מכתיב.
יצחק וקנין: הוא בצרה צרורה.
אברהם פורז: הוא מציע לך.
אברהם פורז: אתה לא חייב לקבל.
יורי שטרן: הוא מדבר מתוך מצוקה אמיתית.
ישראל כץ: הייתי מציע להתמקד.
ישראל כץ: אני לפחות רוצה לשמוע - לכן באתי בפגרה - במה אתה מצפה שאנחנו נוכל לעזור בצורה אמיתית.
ישראל כץ: תציע דברים שאנחנו נוכל לתמוך בהם.
רחבעם זאבי: חבר הכנסת ישראל כץ, אני מבקש ממך כחבר, תן למר אבי אלה להציג את שלו.
רחבעם זאבי: הוא מדבר בדם ליבו.
רחבעם זאבי: הוא מייצג ענף כואב וסובל.
רחבעם זאבי: יכול להיות שהוא לא היה מנומס כלפיך, לפי טעמך.
רחבעם זאבי: אני מבקש ממך, על בסיס של חברות אישית.
ישראל כץ: אני כבר בשלב אחד מעבר לזה.
ישראל כץ: מאחר והוא לא ידבר עוד פעם, אני מניח, אני מצפה לשמוע הצעות.
ישראל כץ: לא איכפת לי שיגיד גם את הדברים האלה.
רחבעם זאבי: אז תן לו לסיים.
רחבעם זאבי: אולי הוא הולך להגיד את זה.
אבי אלה: מה אנחנו מבקשים, רבותי?
אבי אלה: אנחנו מחלקים את הבקשה שלנו ל-3 תחומים: 1) עזרה בתחום התפעול השוטף.
אבי אלה: זה מתבטא בהנחות בארנונה.
אבי אלה: בעצם ועדת הכלכלה כבר בישיבתה הקודמת בחודש נובמבר תמכה במהלך הזה.
אברהם פורז: אני, אגב, הגשתי הצעת חוק בעניין הזה.
אבי אלה: אני חושב שזה אחד הדברים המיידיים והחשובים ביותר שאפשר לדון בהם ולקבל אותם.
אבי אלה: 2) פעילות לטווחים יותר ארוכים.
אבי אלה: כמו שאמרתי, הענף הזה נמצא במשבר גדול ולקראת קריסה.
אבי אלה: הוא זקוק לקרן להון חוזר - ולא חשוב כרגע איך תהיה הטכניקה, אם זה יהיה בצורת מענקים, או באמצעות הלוואות מסובסדות, או בהלוואות תקציביות.
אבי אלה: משרד התיירות הגיש הצעה, שאנחנו - המלונאות ספציפית והענף כולו - תומכים בה לאורך כל הדרך, על סכום של 450 מיליון שקלים.
אבי אלה: אנחנו כמלונאים רואים חובה מבחינתנו לבקש ולמצוא פתרון במסגרת סכום הנע בסביבות 300 מיליון שקלים לטובת הון חוזר, שיאפשר למלונאים לשרוד בתקופה הקשה הזאת.
יעקב ליצמן: זה ימנע פיטורי עובדים?
אבי אלה: אני לא יכול להגיד שזה ימנע את כולם, כי אז אני לא אהיה הגון, אבל זה בהחלט ימנע חלק ניכר מפיטורי העובדים.
אבי אלה: 3) חוק הנופש.
אבי אלה: אני רוצה להרחיב בכמה מלים, ברשותכם.
אבי אלה: לחוק הנופש יש השפעה מעבר לעניין של הגדלת מספר הלינות במלונות.
אבי אלה: חישבנו שחוק הנופש יביא סדר גודל של 5 מיליון לינות נוספות לטובת המלונות.
אבי אלה: המשמעות של זה היא יצירת 6,000 מקומות עבודה.
אבי אלה: היום, כשמדברים על מצב שצריך ליצור מקומות עבודה, יש משבר גדול בתעסוקה, אנחנו באים עם פתרון שלא רק נותן לנו איזה תשובה למצוקה שלנו אלא אני חושב שהוא נותן תשובה לחלק מהמצוקה של כלל המשק.
אבי אלה: אין ספק ששינוי החוק הזה יעלה כסף למדינה אבל הוא ייצור 6,000 מקומות עבודה נוספים, ולכולכם ברור מה המשמעות.
אברהם הירשזון: אתה די מינימליסטי בנושא הזה.
אברהם הירשזון: לפי הנתונים שבידי החוק הזה יכול ליצור בסביבות 7,500-8,000 מקומות עבודה.
אבי אלה: אולי אני יותר זהיר אבל אני מוכן לקבל את המספר שציינת.
אבי אלה: זה רק מחזק את דברי, אם באמת המספרים שלך יותר נכונים מהמספרים שלי.
אבי אלה: אנחנו שומעים מהכנסת ומהממשלה שהולכים ליצור הכשרות כלשהן וקורסים.
אבי אלה: אני רוצה לשאול אתכם: ישלחו עובדים שפוטרו מאיזה מפעל לקורס פקידי קבלה.
אבי אלה: האם אני מחר בבוקר יכול לקבל אותם לעבודה?
אבי אלה: אז הם הוכשרו בקורס לפקידי קבלה.
אבי אלה: או שהכשירו אותם לתיכנות מחשבים - האם מישהו יקבל אותם היום לעבודה?
אבי אלה: אנחנו צריכים ליצור מקומות עבודה.
אבי אלה: הרעיון שלנו בחוק הנופש הוא ליצור מקומות עבודה.
אברהם פורז: "חוק הנופש" - הכוונה היא שזאת תהיה הוצאה מוכרת פטורה ממס?
אבי אלה: יש שני פנים לחוק הזה.
אבי אלה: לשכירים - זה פטור ממס.
אבי אלה: לעצמאיים - זה הוצאה מוכרת.
אבי אלה: יכול להיות שאם אתה לוקח את העצמאיים אז זה אפילו יותר מ-8,000 מקומות עבודה, כי אותם לא חישבנו בכלל.
אבי אלה: אם נופש בארץ יוכר, או לצרכי מס או כהוצאה מוכרת, זה בוודאי פתרון אמיתי.
אברהם פורז: המצב הזה היה כבר בעבר ואז היו הרבה קבלות מפוברקות וכל מיני דברים כאלה.
יורי שטרן: אבל לא עכשיו כשהכל ממוחשב.
יורי שטרן: עכשיו זה מציאות אחרת.
אבי אלה: רבותי יושבי-הראש, אני מבקש לאמץ את התביעות שלנו כהחלטה של הוועדות ולהציג אותן כדרישה מהממשלה.
אבי אלה: תודה רבה.
עמי אתגר: אני נציג סוכני הנסיעות בתחום התיירות הנכנסת, שהיו מיועדים להביא 1.2 מיליון תיירים בשנת 2001 אך הם יביאו כ-180,000 תיירים בלבד.
עמי אתגר: במצב הזה, הבעיה שלנו היא שאנחנו עלולים להיעלם.
עמי אתגר: עסקים לא יכולים בסיטואציה כזאת להחזיק מעמד בלי שתהיה עזרה ממשלתית.
עמי אתגר: העזרה שאנחנו מדברים עליה היא באמצעות קרן שיווק, עם קריטריונים חדשים.
עמי אתגר: ההצעה הזאת היא חלק מהבקשה של משרד התיירות ממשרד האוצר.
עמי אתגר: יש משמעות מאוד גדולה ללוח הזמנים שבו מתקבלות ההחלטות.
עמי אתגר: התשתית של השיווק קורסת ואסור להמתין.
עמי אתגר: אנחנו רואים כל יום מודעות בעיתונים על כך שמטפלים במפעל הבודד, שהרבה פעמים עתידו לא ברור.
עמי אתגר: זה יכול להיות מפעל כמו מפעל הפלדה בעכו או מפעל "טמבור".
עמי אתגר: אנחנו צריכים להסתכל על כל התיירות כמפעל אחד גדול, שגם בעידן הגלובליזציה, גם בעידן של חשיפה הוא לא ייעלם מן הכלכלה של מדינת ישראל.
עמי אתגר: כל כשל במתן תשובה בעיתוי, בלוח זמנים, בהיקף כספי יותר גדול ממה שניתן, המשמעות שלו תהיה פגיעה ביכולת להעסיק אנשים גם לטווח ארוך, כשהדברים יסתדרו.
עמי אתגר: והדברים יסתדרו במערכת, הם לא יכולים להיות ככה לעד.
עמי אתגר: אבל כשהם יתחילו להסתדר לא תהיה אפשרות להעסיק אנשים ולהביא לצמיחה של התוצר.
עמי אתגר: אני חושב שאנחנו פחות מדי שמים לב לעובדה שהתיירות היתה קטר במשק בשנת 1995, בצמיחה בשנת 1999 וב-3 הרבעונים הראשונים של שנת 2000.
עמי אתגר: אם אתם לא תסייעו לענף לקבל עזרה יותר גדולה, הכלכלה של מדינת ישראל תיפגע ואתם לא תעשו את עבודתכם נאמנה.
עמי אתגר: במערכת הזאת לא חשוב לקדש את אותו מספר של 450 מיליון.
עמי אתגר: חשוב בהחלט להגדיל בצורה משמעותית את האמצעים שניתנים ולקבל את ההחלטות האלה לא רק לגבי שנת 2001 אלא גם לגבי 2002.
עמי אתגר: הכנסת תצטרך לאשר בקרוב את התקציב לשנת 2002.
עמי אתגר: בשביל לשרוד ולעבור תקופה כזאת וכדי לא להימחק ולהיעלם, משרד התיירות חייב לקבל היקף משאבים יותר גדול.
עמי אתגר: אנחנו מדברים על קרן שיווק לסוכני התיירות הנכנסת.
עמי אתגר: השנה יש לנו קרן שיווק שהאמצעים שלה הם 6 מיליון שקל.
עמי אתגר: מסגרת האמצעים בשנה שעברה, בתקציב 2000, היתה יותר גדולה, קרוב ל-7 מיליון שקל.
עמי אתגר: אנחנו נמצאים היום במספרים מאוד נמוכים.
אברהם הירשזון: הסבר לנו מה היא קרן השיווק זאת.
עמי אתגר: קרן השיווק תומכת בפעולות שיווק שהסוכנים מבצעים בחוץ-לארץ, בהבאה של מחליטנים, בהשתתפות בתערוכות.
עמי אתגר: המערכת הזאת מקבלת פתרון חלקי בתקציב הזה אבל זה לא מספיק כדי לשרוד.
אברהם פורז: האם אתה מאמין שבסיטואציה שבה אנחנו נתונים אפשר לשכנע אנשים בכל זאת לבוא?
עמי אתגר: אני מדבר על מערכת שבה אנחנו מקיימים קשר עם מקורות השיווק בחוץ-לארץ ומשכנעים אותם לשמור על המוצר הישראלי בחוץ-לארץ.
עמי אתגר: מנסים במצב הקיים להביא מחליטנים שיכירו את ישראל ולקיים קשר, שאינו עולה כל-כך הרבה כסף בהוצאות של פרסום.
עמי אתגר: אנחנו חושבים שאין זה נכון להשקיע היום הרבה מאוד כסף במסעות פרסום, זה דבר שהוא בהחלט בעייתי.
רחבעם זאבי: כשאנחנו נמצאים בתוכניות סיור, בעלונים של סיטונאים גדולים בעולם, זה לא נעשה בהרף עין ולא ביום אחד.
רחבעם זאבי: זה עמל של כל אלה שקדמו לי, שעבדו הרבה והשקיעו הרבה כסף.
רחבעם זאבי: אם ימחקו אותך, לחזור לזה מחדש ייקח עשור, הרבה זמן.
רחבעם זאבי: מה שהוא רוצה, בין השאר, זה שלא נימחק, ואנחנו הולכים ונמחקים.
רחבעם זאבי: יש מקומות בהם אנחנו במאמצים עילאיים, בפרוטקציות, בתשלום, בכל מיני אמצעים, משכנעים שישמרו עלינו עוד שנה, כי זה ייגמר.
רחבעם זאבי: העיקר לא להימחק מהתודעה העולמית.
רחבעם זאבי: אם אנחנו נימחק, אנחנו נצטרך להתחיל את הכל מ-אל"ף-בי"ת, מפני הים, ולא נהיה במצב שהיינו בו לפני ראש השנה.
עמי אתגר: לפני המשבר היינו במערכת של כ-1100 עובדים.
עמי אתגר: אנחנו לא מעסיקים הרבה עובדים אבל העובדים שלנו מניעים את התיירות.
עמי אתגר: הזכרתי קודם שהמערכת הזאת מביאה למעלה ממיליון תיירים.
עמי אתגר: אלה תיירים שמסיירים בארץ, שקונים שירותים של מורי דרך, של חברות תחבורה, של מסעדות, של כניסות לאתרים.
עמי אתגר: הירידה שלנו היא בהיקף של 80%.
עמי אתגר: אם אנחנו נימחק, אם אותם 380 עובדים לא יהיו, אם יהיו פחות חברות ופחות פעילות שיווק בחוץ-לארץ, אנחנו נשלם על זה מחיר מאוד גבוה בעתיד.
עמי אתגר: לכן אנחנו מדברים על קרן שיווק שיהיו בה גם קריטריונים חדשים, והקריטריונים החדשים האלה יאפשרו לחברות השיווק לשרוד.
עמי אתגר: (מקרינים סרטון)
יוסי פתאל: אנחנו סבורים שממשלת ישראל צריכה לקבל החלטה אסטרטגית ברורה, שהיא רואה חשיבות בשימור התשתיות של התיירות בארץ ושימור של ישראל כיעד תיירותי.
יוסי פתאל: בשלב הבא, אולי שהוועדות יחדיו ימנו מגשר בין משרד התיירות לבין משרד האוצר.
יוסי פתאל: יש פה מצב שאנחנו עדים לו שוב, שיש כנסת, יש ממשלה ויש משרד אוצר.
יוסי פתאל: יש הסכמה מלאה מול משרד התיירות.
יוסי פתאל: יש תמיכה וסימפטיה, כפי שנאמר על-ידי מר אלה, מצד כל הגורמים כאן בבית - וזה כבר היה בנובמבר.
יוסי פתאל: אבל כאשר צריכים להוציא את הדברים מן הכוח אל הפועל, נתקלים באיזה קיר.
יוסי פתאל: אולי ראוי שסוף-סוף יימצא איזה מפשר ומגשר מקצועי - דבר כזה כבר עבד במערכות מדינה - בין משרד האוצר לבין משרד התיירות, כדי שנוכל באמת להוציא את הדברים לפועל וליישם אותם.
יוסי פתאל: כפי שנאמר, מפתיע לדעת שהישיבה הזאת, הריטואל הזה, היא איזה "דז'ה וו" של משהו שקרה בנובמבר, והיינו פה כולנו.
יוסי פתאל: המצב רק החמיר ובעצם עוד ניתן פחות.
יעקב ליצמן: אבל אתם פניתם רק לאחרונה.
יוסי פתאל: זה פעם שניה.
יוסי פתאל: בסרט הזה ובפרוטוקול הזה כבר היינו.
רפי גלס: רבותי, יושבי ראש ועדת הכספים וועדת הכלכלה, אדוני השר, אני מדבר כאן בשם 1,500 מורי דרך אשר משמשים פה למדינה הזאת מבחינת הסברה של המצב הקשה שאנחנו חיים בו.
רפי גלס: הבעיה שלנו היא למצוא מזור או תעסוקה למורי דרך, אשר יכולים למצוא תעסוקה בעזרה של משרדים כמו המשרד לבטחון פנים, בתור שוטרים, או למשל שייעשה שימוש ברכב אשכול בתור סיירות על כבישי המדינה, כדי למנוע הרג בתאונות דרכים.
רפי גלס: הבעיה שלנו, שמתוך 1,500 מורי דרך, רק 350 הם זכאי אבטלה והשאר, כ-400 מורי דרך הם עצמאים ומבחינת החוק הם לא זכאי אבטלה, והשאר הם מורי דרך שכירי יום.
רפי גלס: למרות הגאות התיירותית בישראל עד ספטמבר 2000 עדיין מירב מורי הדרך לא הגיעו למיכסה המינימלית של 150 יום על מנת להיות זכאים לדמי אבטלה.
רפי גלס: אנחנו ביקשנו במספר פגישות עם ועדות למיניהן, עם חברי כנסת ועם המשרדים הקשורים בדבר למצוא דרך להכיר באותם מורי דרך שלא הגיעו ל-150 ימים כזכאי אבטלה; מאידך העצמאים בינינו - להכיר בהם כעצמאי/שכיר יום.
רפי גלס: אני לא רוצה להלאות אתכם בפרטים אבל בשתי מלים, צו ההרחבה קובע שמדריך הוא קודם כל שכיר יום.
רפי גלס: כשכיר יום מגיע לו לפי צו ההרחבה 140$.
רפי גלס: אם בעל רכב אשכול עובד על-פי מספר נתון, 300$ ליום, אז אפשר לחלק את זה לפי 140$ כשכיר יום והשאר כעצמאי, ואז מאליו הוא זכאי לדמי אבטלה.
רפי גלס: אני מבקש מהוועדות הנוגעות בדבר לחשוב על הרעיון הזה ולהביא אותו לידי מימוש.
רפי גלס: ביקשנו מספר פעמים מהשרים הנוגעים בדבר ללכת לקראתנו.
רפי גלס: שר התיירות זאבי וצוות משרד התיירות אכן עושים מעל ומעבר למען ציבור מורי הדרך.
רפי גלס: אני מודה לכל הצוות ולשר על כך שכ-100 מורי דרך קיבלו זכאות לעבור חל"ת.
רפי גלס: זה עוזר לנו מאוד.
רפי גלס: יש לנו מספר בעיות עם הממונה על מחוז תל-אביב אבל זה לא נוגע לפורום הזה.
רפי גלס: אני מקווה שהנוגעים בדבר יטפלו בזה.
רפי גלס: יש לנו בעיה גם של עצמאים בחברות רכב אשכול.
רפי גלס: גם הם נאנקים תחת המצב הכלכלי.
אברהם פורז: הצעת החוק של חברת הכנסת חזן מדברת על העניין הזה.
אברהם פורז: היא כתבה לנו שמורי דרך מובטלים בעלי רכב אשכול ומורי דרך בכלל לא מקבלים כל קצבה בשל תקנות הביטוח הלאומי.
אברהם פורז: זאת אומרת, הם נחשבים לעצמאיים ואז לא מגיע להם שום דבר.
אברהם פורז: האם עד היום לא נמצא להם שום פתרון?
רפי גלס: היתה ישיבה בנוכחות אנשי משרד האוצר, משרד התיירות והביטוח הלאומי.
רפי גלס: אנחנו העלינו כמה רעיונות והוועדה קיבלה את הרעיונות האלה.
אברהם פורז: האם לא נמצא שום פתרון?
אברהם פורז: האם עד לרגע זה זאת נותרת הבעיה של בעל רכב האשכול?
רפי גלס: אכן כך.
רפי גלס: אני חושב שהסיבה למצב הזה, שמירב מורי הדרך השכירים לא הגיעו למינימום של 150 יום, למרות שהיתה פריחה תיירותית עד חודש ספטמבר 2000.
רפי גלס: זה נקשר בעבותות לתקנה 9(ג), שלא מחייבת קבוצות - בניגוד למה שקורה במדינות נאורות אחרות - להעסיק מדריך מקומי.
רפי גלס: במדינת ישראל, למרות המצב הגיאו-פוליטי, והחשיבות הראשונה היא לתת הסדר אמיתי וכנה למצב הספציפי שבו אנחנו חיים במדינה הזאת, משום מה זה לא נאכף.
אברהם פורז: האכיפה של זה היא גם מאוד פרובלמטית.
רפי גלס: אבל כדאי לטפל בכך כי זה אחד הגורמים שמנעו ממורי דרך לעבוד.
רפי גלס: כל מדינה אחרת דואגת לעניי עירה, דואגת למורי הדרך שלה.
יעקב ליצמן: כמה מורי דרך יש?
רפי גלס: 5,000 מורי דרך שעוברים השתלמויות או בעלי תוקף הדרכה.
רפי גלס: מתוכם כ-1,500 שההדרכה היא מקצועם הבלעדי.
יעקב ליצמן: כמה מהם מובטלים?
רפי גלס: כ-95% מהם מובטלים, לצערי.
רפי גלס: לסיום דברי, אבקש להתייחס לחברות רכב אשכול, כ-450 רכבים, אשר מכוח החוק צריכים לעגן אותם ולהתחשב בהם - עם כל אהדתי לבעלי בתי המלון.
רפי גלס: אמרנו בוועדת הכלכלה שאין סיבה הגיונית לחייב אותם בתקנה להפקיד ערבות בנקאית של 10,000 דולר.
רפי גלס: כמו כן אנחנו מבקשים גם לתת להם הנחות בארנונה שהם חייבים לשלם למרות שאין להם הכנסות.
אילן גורן: באתי להעלות בפניכם בעיה כאובה מאוד בנושא הביטוח לגבי אוטובוסים לתיירות.
אילן גורן: התבשרנו לאחרונה שתעריף הביטוח יכפיל את עצמו ויועלה ב-100%, כאשר דווקא האוטובוסים שהיו צפויים להיות על הכביש מושבתים היום.
אילן גורן: זאת אומרת, מבחינת בטיחות של הנושא - אין כל בעיה, כי הרכבים שלנו מושבתים.
אברהם פורז: אם כי אתם לא מושבתים לגמרי.
אברהם פורז: אחרת הייתם יכולים לא לשלם כלום.
אברהם פורז: אתה כנראה נוסע מעט ואז אתה צריך לשלם את הביטוח.
אילן גורן: לצערי הרב סוג האוטובוסים הספציפי שנבנה אך ורק לנושא תיירות, מידיבוסים עם 35 מקומות, לא מסוגלים לבצע שום עבודה אחרת חוץ מאשר תיירות פרופר.
אילן גורן: הם הובאו לארץ כתוצאה מהצפי של שנות האלפיים ואילך לעבודה תיירותית אך הם עומדים כבר 9 חודשים.
קריאה: איזה אחוז תיירות פנים יש?
אילן גורן: בסוג המידיבוסים הספציפי שלנו - אין לנו בכלל עבודה מכיוון שאף אחד לא מעוניין בשירות של אוטובוסים בני 35 מקומות.
אילן גורן: לא ועדי עובדים, מאחר והם קטנים, ולא בתי-ספר, שצורכים את האוטובוסים הגדולים.
אילן גורן: הסוג המסויים של המידיבוסים שהובא לתיירות פרופר, והם ממש מפוארים, יושבים מושבתים.
אברהם פורז: כמה אוטובוסים כאלה יש?
אילן גורן: אם אני לא טועה יש היום כ-60 אוטובוסים כאלה, שנרכשו והובאו כתוצאה מהצפי לגודל הקבוצות שהיו אמורות להגיע בשנות האלפיים ואילך.
אילן גורן: דווקא עכשיו חברות הביטוח - חברת "אבנר" או מי שמטפל בנושא - החליטו להעלות את תעריף הביטוח מ-5,000-6,000 שקל לשנה לכמעט 13,000 שקל.
אילן גורן: זאת אטימות נוראית בתקופה הזאת, כשאנחנו בכלל לא משתמשים ברכבים ולא מסכנים שום נוסע.
אילן גורן: אנחנו, האנשים המתעסקים בנושא השינוע, השקענו את מיטב כספנו.
אברהם פורז: האם הבעיה היא רק בנושא הביטוח?
אברהם פורז: מה אנחנו יכולים לעזור?
אילן גורן: היינו מאוד שמחים להשתלב בכל מערכת תחבורתית בכדי להסיע את הרכבים האלה אבל הדבר שלשמו באתי היום הוא הנושא של הביטוח.
אילן גורן: הרי לא יתכן שפתאום בבת-אחת יחליטו להכפיל את תעריפי הביטוח לרכב שבכלל לא עובד.
אילן גורן: בשלב זה, זאת הבעיה שלנו.
אברהם פורז: רבותי, מבחינת סדר הדיון, אנחנו ניתן למר אמיר לוי ממשרד האוצר להגיד איפה הם עומדים.
אברהם פורז: למעשה הוא הנאשם העיקרי פה.
אברהם פורז: אחר-כך נשמע את חברי הכנסת.
אברהם פורז: מר לוי, מה אתה אומר?
אברהם פורז: מה אתם מתכוונים לעשות?
אמיר לוי: אין ספק שהמצב הוא קשה והסיבה היא לא סודית לאף אחד מאיתנו.
אמיר לוי: צריך לזכור שהמשבר הזה גולש מעבר לבתי מלון ולסוכני תיירות נכנסת.
אמיר לוי: המצב הזה פוגע בהרבה עסקים אחרים, וזה רלוונטי לסוגיית הפיצויים, שתיכף אני אתייחס אליה.
אמיר לוי: דבר נוסף שצריך לזכור, שהיו מספר כלים שניתנו.
אמיר לוי: הדיונים שנערכו בתחילת המשבר, עם המשרד ועם הענף, היו מנקודת מבט או מתוך הנחה ותקווה שהמשבר הוא זמני ולא משבר ארוך ולכן ניתנו כלים שנועדו לתת פתרון לטווח של מספר חודשים: כמו החל"ת, שניתן מתחילת המשבר פחות או יותר ועד לפני חודש; נושא ההנחה בארנונה, שניתן בחלק מהרשויות, אם כי לא כל הרשויות מיישמות את זה.
יעקב ליצמן: לפי דבריך התכנון היה רק לפרק זמן קצר ולכן גם התקציב שהקצבתם לפתרונות היה מיועד לפרק זמן קצר.
יעקב ליצמן: היות שהמשבר מתמשך, האם לא מן ראוי שמשרד האוצר יבוא עם סיוע יותר מסיבי?
אמיר לוי: אני אגיע לזה.
אמיר לוי: ראיתי את ההצעות שהעלו הנציגים ואני אתייחס אליהן.
אמיר לוי: אשתדל להתייחס לכל מה שישאלו אותי.
אמיר לוי: אמרתי שהיו כלים שניתנו: אחד מהם זה החל"ת, שניתן פעם אחת וניתנה הארכה נוספת עד חודש יולי לאור בקשות של בתי-המלון.
אמיר לוי: הוא נגמר לפני כחודש.
אמיר לוי: בתי-המלון לא קיבלו את זה.
קריאה: הוא נגמר בסוף חודש אפריל.
אמיר לוי: בתי-המלון לא קיבלו את זה מכיוון שאנחנו אמרנו שאם זה חל"ת אז הוא צריך להיות בחל"ת ולא בעבודה, ועל התנאי הזה העניין נפל.
אמיר לוי: נושא ההקלה בארנונה ניתן.
אמיר לוי: יש קריטריונים וההקלה ניתנת לכל מי שעומד בהם.
אמיר לוי: זה תלוי ברשות המקומית.
אמיר לוי: יש רשויות מקומיות שלא מוכנות לתת את זה.
אמיר לוי: זה לא בידינו.
אמיר לוי: הסמכות למתן הנחה בארנונה היא לא סמכות של הממשלה אלא של הרשות המקומית.
אברהם פורז: מה קרה בעניין הזה בפועל?
אברהם פורז: בסדרי גודל, כמה רשויות מקומיות נתנו הנחה?
אברהם פורז: מה גודל ההנחה?
אמיר לוי: יש רשויות שנתנו הנחה.
אמיר לוי: לדעתי 4-5 רשויות נתנו הנחה.
אמיר לוי: עיריות ירושלים ותל-אביב לא מוכנות לתת הנחה.
דוד מגן: מר אבי אלה אומר שעיריית ירושלים אישרה השבוע הנחה.
אמיר לוי: אני שמח לשמוע.
אמיר לוי: אני מקווה שגם עיריית תל-אביב תהיה מוכנה לתת הנחות בארנונה.
אמיר לוי: המשמעות היא 66% הנחה על הרבעון הראשון לכל אותם זכאים.
רחבעם זאבי: בעניין הארנונה הסידור היה של שלושה שלישים: 1/3 סופג המלון, 1/3 סופגת הרשות המקומית ו-1/3 אנחנו סופגים.
רחבעם זאבי: מייד נענו לזה שתי עיריות, ערד וטבריה, וחגגנו איתן.
רחבעם זאבי: העיריות האחרות לא רצו.
רחבעם זאבי: למשל ראש עיריית נתניה אמרה לי שהיא קיבלה ירושה תקציבית קשה מאוד והיא לא יכולה.
רחבעם זאבי: מר מצנע, ראש עיריית חיפה, אמר לי שהוא מסכים בתנאי שהכסף של הארנונה יכנס אליו לצרכי פרסום תיירות.
רחבעם זאבי: כל ראש עיריה עם הפטנט שלו.
רחבעם זאבי: בהדרגה אנחנו מגיעים ליותר ויותר כיסוי.
רחבעם זאבי: אנחנו בוחנים כעת אפשרות להעתיק את מה שנקוט ביוון.
רחבעם זאבי: ביוון משלמים ארנונה לפי התפוסה של בית המלון.
רחבעם זאבי: אם היתה בו תפוסה של 90% - הוא משלם 90% ארנונה, אם היתה בו תפוסה של 2% - הוא משלם 2% ארנונה.
רחבעם זאבי: הארנונה משולמת לפי התפוסה של המלון.
רחבעם זאבי: יש אצלנו ויכוח פנימי על העניין הזה.
רחבעם זאבי: יש כאלה שמציעים נוסחאות אחרות.
יעקב ליצמן: השאלה היא איפה משרד הפנים כאן.
רחבעם זאבי: אנחנו בוחנים את זה עם כל המשרדים, עם האוצר, עם המלונאים, עם העיריות, עם כולם.
רחבעם זאבי: הרעיון הוא להעתיק את ההסדר הקיים ביוון.
רחבעם זאבי: אומרים לי שזה קיים לא רק ביוון אלא שזה נקוט בעוד כמה ארצות.
אברהם פורז: זה הגיוני מאוד.
אמיר לוי: נושאים נוספים שניתנת להם התייחסות - ותיכף אני אגיע לבקשה הספציפית - הם הנושא של קמפיין שהמשרד יצא בו ועדיין ממשיך, בנושא תיירות פנים.
אמיר לוי: גם ההיסטוריה מלמדת שכאשר יש ירידה בתיירות חוץ אז תיירות הפנים מכסה חלק מהשוק.
אמיר לוי: זה גם מה שקרה במשבר הזה.
אמיר לוי: תיירות הפנים מקזזת את הפגיעה החדה בעקבות הירידה בתיירות חוץ.
יצחק וקנין: שמענו כאן שקרה בדיוק ההיפך.
יצחק וקנין: שמענו שהישראלים נוסעים לחוץ-לארץ.
אמיר לוי: אבל עדיין יש עליה של כמעט 20% בלינות של תיירי פנים במחצית הראשונה של שנת 2001.
אברהם פורז: איך אתה מסביר את העלייה בתיירות הפנים?
אמיר לוי: ההסבר לא נעוץ במחיר הנמוך.
איל בן יוסף: יש עלייה של 20% שאין לה שום משמעות בהכנסות.
אמיר לוי: לא בדקנו את זה.
אמיר לוי: משרד התיירות עושה קמפיין לעידוד תיירות פנים.
אמיר לוי: אני לא יודע אם הוא משפיע או לא, אבל ניתן תקציב לטובת העניין.
אברהם פורז: האם אתם מתנגדים לסבסוד של תיירות פנים, למשל?
אברהם פורז: סבסוד באמצעות הכרה בהוצאות.
אמיר לוי: אני לא מכיר את הצעת החוק הזאת אבל השר דיבר על הצעה, שדמי ההבראה ינתנו ללינה.
אמיר לוי: זאת בעצם סובסידיה למצרך במקום סובסידיה לנצרך.
אמיר לוי: אני לא בטוח שזאת הדרך הטובה.
אברהם פורז: נכון, זה בדיוק המקרה שאתה רוצה שיצרכו.
אברהם פורז: העניין הוא לא שהתייר זקוק למלון.
אברהם פורז: התייר אולי יכול להישאר בבית.
אברהם פורז: המלון זקוק לתייר.
אברהם פורז: נכון, זה סובסידיה למצרך כי רוצים שיצרכו אותו.
ישראל כץ: מה דעתך על הצעת חוק האומרת שיהיה פטור ממע"מ על תיירות ישראלית?
ישראל כץ: חבר הכנסת פורז, יש הצעת חוק שלי על פטור ממע"מ ללינה למתארחים ישראלים.
אברהם פורז: תיירים פטורים ממילא.
ישראל כץ: ההצעה היא להשוות את זה לישראלים ולתיירים, לפחות לתקופת ביניים.
ישראל כץ: זה סובסידיה לנצרך עצמו, למשתמש.
ישראל כץ: מה העמדה שלכם לגבי ההצעה הזאת, לתת פטור ממע"מ למתארחים ישראלים ולהשוות את מעמד המתארח הישראלי למעמד תייר?
אמיר לוי: אני לא רוצה להתייחס בנקודת הזמן הזאת אבל באופן בסיסי אני חושב שהפטור ממע"מ, גם זה שקיים על שירותי תיירות וגם על שירותי חקלאות למיניהם, בעצם יוצר עיוות של הקצאת משאבים ועדיף שלא יהיה.
אמיר לוי: עדיף להוריד את המע"מ לכולם, לכל המשק, ולא לתת פטור לענף אחד.
ישראל כץ: אבל זה תיאורטית.
ישראל כץ: באופן מעשי זה הנחה של 17%.
אמיר לוי: אז עדיף שהענף יוריד את המחירים.
אמיר לוי: אין ירידה משמעותית במחירים.
יעקב ליצמן: למשל לפני כמה ימים החלטתם להוריד מע"מ על דירות שכורות.
יעקב ליצמן: כנראה שזה אחד הדברים שאתם כן עושים ומוצאים בזה פתרון.
יעקב ליצמן: למה שלא תורידו מע"מ גם פה?
ישראל כץ: יש עקרונות ויש מציאות.
אמיר לוי: אני לא מכיר את הנושא של הדיור.
אמיר לוי: אני לא רוצה לענות על משהו שהוא לא בתחום עיסוקי.
אמיר לוי: אני לא יכול להתייחס לזה.
אמיר לוי: אשתדל להתייחס לנקודות שעלו כאן.
ישראל כץ: אתה יכול לקבל החלטה למשך השנה וחצי הקרובות, הוראת שעה, לוותר על המע"מ ללינות פנים.
יעקב ליצמן: יש לי עוד הצעה בשבילך.
יעקב ליצמן: למשל היה פעם מס נסיעות.
יעקב ליצמן: אני נגד מס נסיעות.
יעקב ליצמן: אבל לפני שבועיים בוועדת הכספים קיבלנו בקשה להטיל היטל של 25% על יבוא עץ לבוד מסין, מבנגקוק וכדומה.
יעקב ליצמן: עד כמה שהתרשמתי, היטל של 25% הוא לא דבר שגרתי.
יעקב ליצמן: משרד האוצר רוצה להגן על התוצר המקומי.
אמיר לוי: זאת היתה הצעה של משרד האוצר?
אמיר לוי: אני לא בטוח.
יעקב ליצמן: כן, זאת היתה הצעה של משרד האוצר.
יעקב ליצמן: היה לי ויכוח איתם.
יעקב ליצמן: ההצעה הזאת, להטיל היטל של 25% על עץ לבוד, נפלה בוועדה.
אבשלום וילן: היטל ביטחה כדי להציל את שני המפעלים.
אברהם הירשזון: לדיון הזה היה צריך לבוא שר האוצר.
ישראל כץ: הדיון הזה היה צריך להתנהל בממשלה.
יעקב ליצמן: למה שלא תלכו להוראת שעה, לפרק זמן של שנה, לפיה כל תושב הארץ שיוצא לחוץ-לארץ ישלם - אני לא רוצה להחזיר את מס הנסיעות, אבל היטל מסויים שיהיה במשק סגור, אך ורק עבור תיירות פנים, כדי להציל את המובטלים, כדי לעזור לכל בתי-המלון האלה?
יעקב ליצמן: תציעו סכום מסויים, אני לא יודע כמה, 100 שקל, ותטילו את זה על כל ישראלי שרוצה לצאת מן הארץ.
יעקב ליצמן: תטילו היטל כדי להגן על תוצרת הארץ, כמו שהאוצר עושה לגבי עץ לבוד ולגבי כל מיני דברים אחרים.
יוסי פתאל: אני מציע שנפרסם רשימה שחורה של כל מי שיוצא לחוץ-לארץ ...
יורי שטרן: זה רעיון נוראי.
יורי שטרן: אנשים בארץ מרגישים עצמם כל-כך מדוכאים מהמצב ואתה עוד רוצה להטיל עליהם קנס?
יורי שטרן: תעודד תיירות פנים במקום לדכא תיירות חוץ.
עופר חוגי: אבל צריך להגן על בתי-המלון בארץ.
יעקב ליצמן: לא יעזרו כל ההצעות האלה.
יעקב ליצמן: הממשלה תבוא ותגיד שהיא צריכה לבטחון, היא צריכה למשטרה.
יעקב ליצמן: אני מכיר את כל הסיפורים האלה.
אמיר לוי: לא היו לנו הצעות.
יעקב ליצמן: לדעתי צריך איזה מקור שיכניס כסף.
יעקב ליצמן: עד היום מס הנסיעות הלך לכל מיני דברים אחרים במשק.
יעקב ליצמן: אני רוצה שייגבה היטל מיוחד שייועד אך ורק לעניין התיירות ואך ורק כדי להציל את מצב תיירות הפנים בארץ.
יעקב ליצמן: אני מציע שחלק ייועד לשיווק וחלק לפרסום.
יעקב ליצמן: פרסום בחוץ-לארץ לא יעזור.
יעקב ליצמן: כפי שהשר אמר, שידור אחד של פיגוע ב-CNN הורס במחי יד את כל עבודת הפרסום וכך הולך כל הכסף.
יעקב ליצמן: אבל אפשר דרך ההיטל המסויים הזה להשקיע בשיווק ובעוד דברים כאלה.
יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע מה דעתך.
יוסי פתאל: יעשו מחנות לחינוך מחדש לתיירות בארץ.
אמיר לוי: אמנה עוד 2-3 כלים שנתנו ואתייחס להצעות שעלו בדיונים עם משרד התיירות וגם להצעה שעלתה כאן.
אמיר לוי: חוץ מחל"ת וארנונה יש קמפיין של עידוד תיירות פנים.
דוד מגן: עוד לא אמרת לנו לגבי ההנחה בארנונה, מה עם השליש של האוצר.
אמיר לוי: הוא ניתן.
אמיר לוי: יש לזה תקציב.
קריאה: הוא לא ניתן במלואו.
קריאה: הוא מותנה בכך שהרשות תיתן את חלקה.
אמיר לוי: אין רשות אחת - אני עומד מאחורי מה שאני אומר - שתחליט לתת הנחה בארנונה ולא יהיה לזה תקציב.
קריאה: למה צריך לתלות אחד בשני?
אברהם פורז: הם צודקים בזה.
אברהם פורז: אם מחליטים שהחלוקה היא שליש-שליש-שליש, אז לא יכול להיות שיענישו רשות שמתנהגת כמו "ילד טוב" ונותנת את חלקה, כאשר אחרים אומרים שהם לא רוצים לתת את השליש שלהם.
אברהם פורז: יש בזה משהו.
אמיר לוי: אחרת אף אחד לא ייתן.
אמיר לוי: הנה בסוף כולם נותנים.
אמיר לוי: האוצר עמד בחלקו.
אמיר לוי: חוץ מעידוד תיירות פנים יש פעולות לשיווק של מארגני תיירות.
אמיר לוי: הוגדל שיעור הסבסוד שהמשרד נותן בהשתתפות בתערוכות ובאירועים.
פנחס מילוא: זה מתוך התקציב הדל שהיה כבר קודם.
יצחק וקנין: אתה אומר שגדלו התקציבים.
יצחק וקנין: האם תוכל להגיד לנו מה סדרי הגודל?
אמיר לוי: אמרתי שהתווספו כלים.
אמיר לוי: חל"ת למשל עלה 60 מיליון שקל בתקופה הזאת; ארנונה - אין לי כרגע הערכה כי עוד לא כולם נתנו; קמפיין תיירות פנים - ניתן בערך 6 מיליון שקל בשנת 2000 ואני לא זוכר כמה לשנת 2001.
יעקב ליצמן: כמה היה בשנת 1999?
אמיר לוי: אני לא זוכר.
אמיר לוי: אין לי פה את הנתונים לגבי שנת 1999.
אמיר לוי: נושא נוסף, גם רשות שמורות הטבע נפגעה מאוד.
אמיר לוי: האתר במצדה ועוד אתרים אחרים נשענים בעיקר על תיירות פנים.
אמיר לוי: ניתן שם תקציב גדול שיגיע לסדר גודל של 50 מיליון שקל.
ישראל כץ: נתתם רק לחצי שנה.
אמיר לוי: ישבנו איתם השבוע פעם נוספת.
אמיר לוי: אני מניח שתגיע בקשה לוועדת הכספים.
אמיר לוי: מותנה באישור שלכם, אני מעריך שזה יהיה סדר גודל של 50 מיליון שקל, מעבר לתקציב הרגיל.
אמיר לוי: תקציב הרשות הוא 150 מיליון שקל בשנה, ללא תקציב הפיתוח.
קריאה: זה סקטור ממשלתי.
קריאה: זה לא סקטור פרטי.
עמי אתגר: זה בדיוק הדוגמא.
עמי אתגר: אנחנו העסקנו 1,100 עובדים ופיטרנו 2/3 מהעובדים.