GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי אתגר: אנחנו רוצים שהשליש הנותרים ישרדו.
עמי אתגר: מה עושים עם רשות שמורות הטבע?
עמי אתגר: מאחר וזאת חברה ממשלתית, או מערכת ממשלתית, אז נותנים לה תקציב ב-100% שלה.
אבשלום וילן: כבר לפני שנתיים עשו את כל תהליך ההתייעלות הגדול.
אמיר לוי: לעצם העניין, דבר ראשון צריך לזכור - ותיכף אני אדבר על הפתרונות עצמם - שבקרוב יתחילו בממשלה דיוני התקציב.
אמיר לוי: אני מניח שגם הנושא הזה יעלה.
אמיר לוי: אני מניח שהשר יעלה אותו.
רחבעם זאבי: זה לגבי השנה הבאה.
רחבעם זאבי: אנחנו מדברים על השנה הזאת, על שנת 2001.
אמיר לוי: לגבי השנה הנוכחית, נקבע דיון בין שני השרים גם בנושא הזה.
רחבעם זאבי: אף אחד לא יודע מזה.
אמיר לוי: שר האוצר יודע על זה כי אני יודע על זה.
רחבעם זאבי: אבל אני לא יודע.
רחבעם זאבי: אתה מדבר בשמי?
רחבעם זאבי: אני לא יודע שנקבע דיון משותף עם שר האוצר.
ישראל כץ: הוא איש בשורות.
יעקב ליצמן: מר אמיר לוי, האם אנחנו נוכל לבקש להצטרף לאותו דיון עם שר האוצר?
אמיר לוי: לגבי כלי הסיוע: אני יכול לחלק את זה בצורה כללית לשתי גישות.
אמיר לוי: גישה אחת אומרת שיש לתת פיצויים ישירים, וזאת הגישה שהוצגה על-ידי בתי המלון.
אמיר לוי: זאת גישה שעד כה לא חשבנו שנכון לנקוט בה, להחזיק בעצם היצע מלאכותי בענף ולקבוע שהשנה יש 600 מיליון ובשנה הבאה עוד פעם 600 מיליון.
אמיר לוי: זה לא עניין התקציב אלא עניין של מתן פיצוי - כי הרי כולם נפגעו, לא רק בתי-מלון.
אמיר לוי: גם חברות תעופה, גם חנויות, אוטובוסים ומרכזי עסקים בקניונים, כשיש איומי פיצוצים.
אמיר לוי: צריך גם לקחת ממישהו.
אמיר לוי: מאיזה ענף תיקח את זה?
אמיר לוי: ולמה לא לתת לענף אחר שנפגע?
רחבעם זאבי: כשיש אסון טבע בחקלאות, אתם נותנים פיצויים.
רחבעם זאבי: אם זה ברד, או שלג, או שטפון.
רחבעם זאבי: אתם מגדירים את זה כאסון טבע.
רחבעם זאבי: יש לנו אסון שכנים.
רחבעם זאבי: תנו באותה צורה.
אמיר לוי: ההבדל הוא שיש קרן לנזקי טבע, והחקלאים משלמים פרמיות כל שנה.
אמיר לוי: הגישה השניה, שהוצגה על-ידי מר עמי אתגר, היא ללכת למסגרת כלים שמגדילים פעילות מסויימת או יוצרים פעילות.
אמיר לוי: למשל שיווק בקבוצות תמיכה שמגיעות לישראל, או שמירה על צינורות שיווק, או הגדלת קמפיין.
אמיר לוי: התקיימו על זה דיונים עם משרד התיירות.
אמיר לוי: יש גם סידרה של כלים מסויימים שהיו יכולים להיות מוסכמים אבל נקודת המחלוקת היתה אם כן לתת פיצוי או לא.
אמיר לוי: לא הגענו אפילו לשאלה התקציבית כי העניין נתקע בוויכוח האם לתת פיצוי או לא לתת פיצוי, זה הכל, ועל כך זה עומד.
יהודית קורן: מר עמי אתגר דיבר על קריטריונים חדשים.
רחבעם זאבי: אני רוצה להעיר על דברי נציג האוצר ולהבהיר.
רחבעם זאבי: הדיונים עליהם מדובר התקיימו רק בשבוע האחרון.
רחבעם זאבי: אני כבר 5 חודשים במשרד ועד כה לא היתה הידברות.
רחבעם זאבי: כל הפניות שלנו נתקלו בקיר אטום.
רחבעם זאבי: אנחנו דרשנו 449 מיליון שקל וניתן פירוט.
רחבעם זאבי: אמרו לי חברי במשרד שאני טועה, שכך לא מגישים בקשה אלא צריך להכפיל או לשלש כי יחתכו את הבקשה באמצע.
רחבעם זאבי: אמרתי: לא, אני אגיש את המספר שאני יכול להגן עליו.
רחבעם זאבי: מה קרה?
רחבעם זאבי: דרשנו 449 מיליון שקל וקיבלנו 100 מיליון שקל.
רחבעם זאבי: ה-100 מיליון אינם 100 מיליון אלא 5 מיליון שקל בלבד.
רחבעם זאבי: זאת למה?
רחבעם זאבי: כי 70 מיליון בתוך זה הם כסף שקיבלתי בירושה מהשר הקודם, מר אמנון ליפקין-שחק, כסף שלנו, מוסכם איתנו, שהשארנו אותו בידי האוצר.
רחבעם זאבי: 25 מיליון שקל קיצצו לנו בקיצוץ הכללי של 4%.
רחבעם זאבי: 70 25 זה 95.
רחבעם זאבי: כשנתנו לנו 100 מיליון משמע שנתנו לנו 5 מיליון שקל.
רחבעם זאבי: עם 5 מיליון שקל ה"קוסם" הזה לא יודע לעשות כלום.
רחבעם זאבי: זרקו לנו עוד 30 מיליון שקל.
רחבעם זאבי: לא לי.
רחבעם זאבי: שמעתי מהתיירנים שהאוצר אמר להם: תגידו למשרד התיירות שיהיה להם עוד 30 מיליון שקל.
רחבעם זאבי: לא אמרו לנו.
רחבעם זאבי: זאת ממש עבודת מטה "טובה" ו"קולגיאליות", כל המלים היפות.
רחבעם זאבי: אנחנו יודעים על 30 מיליון שקל נוספים דרך גורמים במשרד.
רחבעם זאבי: שמעתי שמועה נוספת, שמישהו באוצר אמר:
רחבעם זאבי: תגידו לשר זאבי שאם "נזרוק" לו עוד 10 מיליון שקל זה יהיה בסדר, יהיה לו 140 מיליון שקל.
רחבעם זאבי: אז אני כבר לא יודע אם יש לי 130 מיליון או 140 מיליון.
רחבעם זאבי: זה לא רציני, אדוני ממשרד האוצר.
יגאל ביבי: האם אין שר מתאם?
רחבעם זאבי: ראש הממשלה.
רחבעם זאבי: קודם כל, לדיון כזה, כששתי ועדות חשובות כאלה מזמנות דיון, מן הדין שיבוא, אם לא השר, כי הוא עסוק, אז לפחות המנכ"ל - ואין לי שום דבר נגדך, מר אמיר לוי, בשבילי אתה הכל - ואם לא המנכ"ל אז לפחות ראש אגף התקציבים, עם נתונים.
רחבעם זאבי: ולא שתגיד על כל דבר "זה לא אני".
יעקב ליצמן: אבל הם שלחו את בעל הבית ...
רחבעם זאבי: חבר'ה, זה לא רציני.
רחבעם זאבי: הכנסת היא מעל הממשלה.
רחבעם זאבי: לא הממשלה מעל הכנסת.
רחבעם זאבי: כשהכנסת מזמנת את הממשלה, אני אבוא בזחילה, וגם הם היו צריכים לבוא עם נתונים ולתת לכם תשובות.
רחבעם זאבי: על כל שאלה שניה הוא ענה: אני לא יודע.
אמיר לוי: אני לא יכול לענות על שאלות בתחום השיכון.
רחבעם זאבי: אני לא בא אליך בטענות.
רחבעם זאבי: הטענה שלי היא כלפי שולחיך.
אמיר לוי: התקיימו דיונים עם מנכ"ל משרד התיירות, לא רק בשבוע האחרון אלא גם ב-5 החודשים האחרונים.
אמיר לוי: אני השתתפתי לפחות ב-10 דיונים כאלה.
רחבעם זאבי: אתה יודע שזה היה משיכת זמן מכוונת מצידכם.
אברהם פורז: מר לוי, אנחנו נצטרך להיכנס לעניין הזה יותר לעומק.
אבשלום וילן: כבוד היושב-ראש, נמצא פה שר רציני בישראל.
אבשלום וילן: אנחנו בוועדה רואים את זה במשך כל החודשים האחרונים.
אבשלום וילן: מאז ששר האוצר נכנס לתפקידו מופיע שר אחרי שר - גם בוועדת הכלכלה וגם בוועדת הכספים - ומעלה את אותה טענה, שבעצם האוצר נוקט בסחבת של לך ושוב, שאין מדיניות.
אבשלום וילן: שר האוצר לא קורא לו ואומר לו: 'אדוני שר התיירות, לא תקבל כלום בגלל א' ב' ג' ד', ואם אתה רוצה אתה יכול להעלות את זה לדיון בממשלה'.
אבשלום וילן: נוקטים פה בטקטיקה של סחבת.
אבשלום וילן: המשק מתמוטט.
אבשלום וילן: למה מחכים?
אבשלום וילן: שייפול בנק אחד ויסחב את כולם אחריו?
צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, היה שווה לבוא לפה לשמוע את מרצ מגינים על השר זאבי.
ישראל כץ: הייתי אומר שהם תוקפים מישהו אחר במקרה הזה.
אבשלום וילן: אנחנו מגינים על התיירות.
אבשלום וילן: אנחנו מגינים על ענף שלם שמתמוטט ואף אחד לא נוקף אצבע, עם השקעות עתק, ענף שיכול למשוך אחריו את כל המערכת.
אבשלום וילן: אבל יש לנו מדינת עולם שלישי ושר אוצר שכנראה הראש שלו נמצא במקומות אחרים.
אברהם הירשזון: לא נורא עם תגן פעם על השר זאבי, זה לא אסון.
אבשלום וילן: נכון, מותר גם להגן על השר זאבי.
אבשלום וילן: מה יש?
אברהם פורז: רבותי, יוצא שחבר הכנסת מגן, שמתנהג בנימוס, לא מצליח להגיע לרשות דיבור.
דוד מגן: ולא רק זה, כפי שקורה תמיד, ההערה שנאמרת רגע לפני שהדובר מדבר הורסת לו את הנאום.
דוד מגן: ידידי ומכובדי שר התיירות הצביע על החשיבות של הכנסת כשהיא מתייחסת לסוגיה קשה וכבדה כזאת מול מחדליה ומעשיה של הממשלה.
דוד מגן: אני רוצה להזכיר לפורום המכובד הזה, לחברי הוועדה, לחברי הכנסת שטרחו לבוא בזמן הפגרה - ואני רוצה שהאורחים יידעו שהרכב שכזה בזמן פגרה, וגם בימי פעילות רגילים של הכנסת, לא רואים.
דוד מגן: סימן שחברי הכנסת בהחלט רואים את חומרת המשבר וחשים בו כמו כולם.
דוד מגן: זאת מתכונת של דיון מהיר בוועדה, כפי שיושב-ראש הכנסת קבע.
דוד מגן: ההמשך הוא פרסום והנחה על שולחן הכנסת של סיכומים והמלצות של הוועדה.
דוד מגן: הוועדה הזאת היא בהרכב מיוחד, ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה.
דוד מגן: אם הוועדה הזאת תוציא מתחת ידיה סיכומים והמלצות חכמים וישימים, ובמהרה, ותניח אותם על שולחן הכנסת, אני מעריך שמשרד האוצר והמשרדים האחרים לא יעזו לבוא לוועדת הכספים בבקשה לאשר תקציב לשנת 2002 ותיקון תקציב שנת 2001 מבלי שתהיה התייחסות לסיכומים ולהמלצות שאנחנו נוציא מתחת ידינו היום.
דוד מגן: נכבדי יושב-ראש התאחדות המלונות בישראל, מר אבי אלה, אני רוצה לזרוע תקווה כלשהי בתרומה שלנו כאן כוועדה.
דוד מגן: בשונה מנובמבר 2000, כאשר היה נדמה שהמשבר הוא קצר, לצערנו הרב מסתבר שהמשבר הוא עמוק יותר ממה שחשבנו וכי איננו רואים את סופו.
דוד מגן: הוועדה הזאת, בעזרתכם, בעזרת משרד התיירות, בעזרת אנשי המקצוע הנמצאים בפורום הנכבד הזה, תצטרך לשבת ולשקוד על כתיבת סיכומים והמלצות ברי משקל שייתנו פתרון לשנה ורבע הקרובות לפחות.
דוד מגן: כך אני חושב.
דוד מגן: הפתרונות האלה חייבים להיות ישימים.
דוד מגן: אמרתי, עצם השתתפותה של ועדת הכספים יחד עם ועדת הכלכלה בעניין הזה בהחלט נותנת סיכוי רציני ביותר ליישום.
דוד מגן: אני פניתי ותקפתי את העניין מכיוון צר ביותר.
דוד מגן: כאשר שמעתי ממר אילן גורן ומאחרים מה היא הבעיה של האוטובוסים לתיירות, פניתי בשאילתא לשר האוצר ושאלתי כיצד יתכן בעיצומו של משבר בתיירות פתאום להעלות בלמעלה מ-100% את תשלום ביטוח החובה דווקא לאוטובוסים לתיירות, כשביתר האוטובוסים אין שינוי.
דוד מגן: קיבלתי תשובה מרגיזה ביותר שהשתרעה על פני עמוד וחצי "בשפה הסינית", במלים שחבר כנסת ברמה שלי לא מצליח להבין אותן.
דוד מגן: כתבתי לו מכתב נזעם ופניתי ליושב-ראש הכנסת בדיון דחוף.
דוד מגן: למשל למה אוטובוס ציבורי לתיירות שנמצא בשירות הציבור באגודות ציבוריות נחשב לפרטי, והאוטובוס של מר אילן גורן, שהוא אוטובוס פרטי, מוגדר כציבורי?
דוד מגן: האם מישהו יכול להבין את זה?
דוד מגן: אני לא מבין את זה עד היום.
דוד מגן: אני חייב לומר שמר יואב בן-אור ואני ניהלנו כמה שיחות טלפוניות החל משלשום ומר יואב בן-אור עשה מאמצים גדולים להסביר לי את הדברים בטלפון.
דוד מגן: אבל מה לעשות, אני באמת מעריך את המאמצים שלך אבל עד לרגע זה אני לא מבין.
אברהם הירשזון: ואתה הולך להיות יושב-ראש ועדת החוץ והבטחון?
דוד מגן: זאת ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה, שתיים מהוועדות החשובות ביותר בכנסת, חוץ מוועדת החקירה בנושא משבר משק המים ומוועדת החוץ והבטחון.
דוד מגן: נכבדי יושבי-הראש, אני לא רוצה להכביר במלים.
דוד מגן: אני רוצה לדבר דווקא על הטכניקה ועל האפשרות לתרום בתכלית.
דוד מגן: אני מציע שאנחנו ניתן תשומת לב מיוחדת להערות שנאמרו כאן ושהעניין הזה יובע בסיכום אשר ייצא מהר.
דוד מגן: המהירות לא צריכה להיות על חשבון העומק ותקיפת כל היבטי הנושא: מחוק הנופש, מההערה החכמה של ידידי חבר הכנסת ישראל כץ, וטוב שהוא הגיש הצעת חוק בעניין זה.
דוד מגן: דרך אגב, זה לא נקרא "פטור ממע"מ".
דוד מגן: אתה צריך להגיד "מס ערך מוסף בשיעור אפס".
דוד מגן: את זה הם מבינים ואת זה צריך לעשות.
ישראל כץ: כך כתוב בהצעת החוק.
דוד מגן: אני חושב שאת ההערות הללו, עם עוד הערות נוספות, בהחלט אפשר להניח על שולחן הכנסת ולהעביר את זה למשרד האוצר.
דוד מגן: אני מתחיל להיות אופטימי לגבי ההמשך.
דוד מגן: תודה.
אמנון כהן: אני כמובן מצטרף לברכות שאמרו כאן הן חברי והן השר על זימון הדיון.
אברהם פורז: זה לא בדיוק ברכות.
אמנון כהן: ברכה לקיום הדיון בפגרה.
אמנון כהן: נאמר שמודים ליושבי-הראש וכמובן לכל חברי הכנסת שהגיעו לכאן וראו את הנושא כחשוב.
אמנון כהן: אני מברך את כולם.
אמנון כהן: לעצם העניין, ביקשתי לקיים דיון מהיר בנושא החוף הבינלאומי בים המלח.
אמנון כהן: אם אנחנו מגיעים לאיזה פתרון או לאיזה עזרה למלונות ברחבי המדינה, שלא נשכח חלק אחד של המדינה שלנו.
אמנון כהן: קיבלתי מהם מכתב, ששר התיירות טוען שהם לא שייכים למשרד התיירות.
אמנון כהן: הם טוענים שבעבר הם כן קיבלו מענקים ממשרד התיירות.
אמנון כהן: הייתי רוצה לשמוע מהשר לגבי הסוגייה הזאת.
אמנון כהן: גם משרד הבריאות תובע מהם לעשות כל מיני דברים לגבי הטיפולים וכל מה שהם עושים שם.
אמנון כהן: לעצם העניין, אני חושב שהנושא הוא מאוד חשוב.
אמנון כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לטפל הן במלונות והן בכל אלה שנספחים או נותנים שירותים מלווים: מורי דרך, סוכני נסיעות, תיירות פנים, אלה שדואגים לזה.
אמנון כהן: ההצעה שהציע נשיא התאחדות המלונות, מר אבי אלה, בגדול כנראה עונה על חלק מהצרכים של התאחדות המלונות, אבל כמובן צריך לראות גם את כל אלה שנותנים את השירותים מסביב, כדי שלא יהיה מצב שנותנים לגוף אחד ואילו השני מרגיש שהוא מקופח או שהוא לא קיבל.
אמנון כהן: הזכירו פה את נושא הארנונה.
אמנון כהן: זה כביכול תלוי או מותנה בשליש-שליש-שליש.
אמנון כהן: זה מהווה בעיה קשה כי רשויות מקומיות בלאו הכי מצויות בגרעונות כבדים.
אמנון כהן: אם יבואו אל רשות מקומית מסויימת ויגידו לה לתת שליש - היא יכולה לא לתת בכלל.
יגאל ביבי: אבל היא מקבלת 2/3: שליש מהמלונאים ושליש מהממשלה.
יגאל ביבי: ראש רשות מקומית שבמשבר הזה מקבל 2/3 מהארנונה, צריך לנשק את היד.
אמנון כהן: הוא מוותר על 100% ומקבל 66%.
אבי זנדברג: זה היה רק ל-3 חודשים.
אבי זנדברג: זה כבר לא קיים היום.
קריאה: צריך להאריך את זה.
אמנון כהן: קודם כל, רשות מקומית גובה את ה-100%.
אמנון כהן: אם אומרים שהיא תוותר על החלק שלה, אז היא מוותרת על 33%.
אמנון כהן: היא לא מקבלת את זה מאף מקום.
אמנון כהן: היא תקבל רק 66%.
יצחק וקנין: עדיף שיוותרו על ה-33% מאשר שיגיעו למצב שלא יהיה ממי לקחת.
אמנון כהן: לא כל רשות יכולה לוותר על 1/3 ולכן לא צריך לקשור אחד בשני.
אמנון כהן: קודם כל שהאוצר ייתן את השליש שלו.
אמנון כהן: יכול להיות שרשות מקומית תוכל לתת את השליש שלה, או לבטל את תשלום הארנונה, או שהיא תגיד שהיא יכולה לבטל רק 20%.
אמנון כהן: לא צריך להתנות אחד בשני.
ענת קראוס: כשהכל יסגר הרשות כבר לא תקבל כלום.
אמנון כהן: דבר שני, אם זה היה כהחלטה ל-3 חודשים בלבד, אנחנו צריכים לדאוג שזה ימשך לפחות למשך כל שנת 2001.
ישראל כץ: ולשנה הבאה, כדי שיוכלו לתכנן את הפעילות.
אמנון כהן: קודם כל לשנת 2001.
אמנון כהן: בואו נעבור את השנה הזאת ונראה מה יהיה עד סוף השנה ואז נאריך את זה לעוד שנה.
אמנון כהן: אתה לא יכול לבקש כבר עכשיו לשנתיים.
אמנון כהן: כרגע לשנה אחת, ולעתיד אולי אחר-כך נאריך את זה לשנת 2002 במסגרת חוק ההסדרים במשק, או במסגרת תקציב שנת 2002.
אמנון כהן: בנושא השני של מתן סיוע: אני מציע לתת הלוואות ארוכות טווח כדי שבתי המלון יוכלו לנשום.
אמנון כהן: באמת יש להם את תשלומי המשכנתה, יש להם את המחוייבויות שלהם ואין את ההכנסות שהם צפו.
אמנון כהן: לכן צריך לפתוח איזה קרן סיוע.
אמנון כהן: עלינו לראות מה יהיה גובה הסיוע לכל אחד ואחד, על-פי תפוסה, על-פי קריטריונים.
אמנון כהן: יכול להיות שלחוף הבינלאומי בים המלח יגידו: התפוסה שלכם לא בדיוק ירדה כך וכך ולכן אתם תקבלו סיוע בהלוואה של כך וכך, אבל לא להוציא אותם לגמרי מכלל אלה שמקבלים הטבה כלשהי או עזרה כלשהי.
אמנון כהן: באשר לחוק הנופש:
אמנון כהן: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון ולסייע להם.
אמנון כהן: באשר לתיירות פנים מבקשים גם איזה הלוואה לפתיחת קרן לנושא של שיווק פנים או תיירות פנים מול החיצוניים.
אמנון כהן: צריך להתחשב גם בדברים האלה.
אמנון כהן: אני מציע שאנחנו כוועדה נקים צוות משנה שיכלול את שני יושבי-הראש ומספר חברים והם יישבו מול האוצר, אולי בשיתוף נציגי המלונות, נציגים מכל גוף, כדי לקדם את הנושא הזה.
אמנון כהן: לולא כן, אנחנו לא נוכל לקדם את העניין.
אמנון כהן: השנה נגמרת, החגים עומדים בפתח.
אמנון כהן: אם לא ניערך מיידית תוך שבוע-שבועיים אנחנו נפספס את המועד ונראה תוך תקופה קצרה לא 31 בתי מלון שנסגרו אלא יצטרפו אליהם רשימות ארוכות.
אמנון כהן: יהיה קשה מאוד אחר-כך לשקם ולתקן את הנזק.
אברהם הירשזון: אדוני היושב-ראש, שמעתי בהקשבה רבה גם את דברי שר התיירות, שאני מאוד מעריך ומוקיר, וגם את דברי החברים.
אברהם הירשזון: אני באמת רוצה להיות קצת ציני ולשאול את עצמי, אם אנחנו יושבים בדיון מכובד ושומעים את הדברים ובסופו של דבר מטרת הישיבה היא שכל אחד יאמר את דבריו וניקח טישיו ונבכה, אז אולי באמת חבל על כל המעמד הזה.
אברהם הירשזון: השאלה היא האם שתי הוועדות הללו בסיום הדיון יעשו מעשה.
אברהם הירשזון: שר התיירות נתן דוגמא של ורד יריחו.
אברהם הירשזון: שם הבעיה היא קשה וכואבת אבל היא בעיה נקודתית, שאולי אותה אפשר היה לפתור בכל מיני מסגרות.
אברהם הירשזון: הבעיה היא הרס תשתיות התיירות.
אברהם הירשזון: אינני יודע כמה זמן לאחר סיום המשבר במדינת ישראל נצליח לשקם אותן.
אברהם הירשזון: אני לא צריך לומר בוועדה הזאת, שאחד הנושאים החשובים ביותר, שמביאים את הערך המוסף הגבוה ביותר, הוא התיירות, שמשאירה הכי הרבה כסף זר במדינת ישראל.
אברהם הירשזון: אנחנו מתייחסים לנושא הזה, אני חושב, לא בצורה הנכונה ולא בצורה המתאימה.
אברהם הירשזון: אתן דוגמא.
אברהם הירשזון: חוק הנופש, למשל, היה מחזיר למעגל העבודה כ-8,000 אנשים.
אברהם הירשזון: אנחנו מתבשרים כל יום על סגירת מפעלים, על פיטורים של 300 איש, 400 איש וכדומה.
אברהם הירשזון: אתם יודעים מה זה להחזיר 8,000 אנשים למעגל העבודה?
אברהם הירשזון: צודקת גברת רחל אבנעים, פרנסתם של אנשים נפגעה ופה המדינה יכולה לסייע בהחלטה שלא מחייבת חוק - זאת יכולה להיות הוראת שעה וזה יכול להתבצע מהיום למחר - להחזיר למעגל העבודה 8,000 אנשים ולתת בוודאי מרווח של אוויר ונשימה לבתי המלון ולכל המעגלים הסובבים את בתי המלון.
אברהם הירשזון: זה לא רק בתי המלון: זה האוטובוסים, החנויות, המסעדות וכל המשיקים לנושא הזה.
אברהם הירשזון: הממשלה לא עושה את זה.
אברהם הירשזון: אם אנחנו צריכים להגיש הצעת חוק, זה עניין של זמן ובינתיים התשתיות נהרסות ולא נוכל להחזיר אותן.
אברהם הירשזון: לכן אני חושב שבנושא הזה צריכה להיות התייחסות רצינית מאוד.
אברהם הירשזון: יבוא האוצר ויגיד: אנחנו מפסידים הכנסות.
אברהם הירשזון: סליחה, מה עם דמי האבטלה שמשלמים באותו זמן?
אברהם הירשזון: זה לא הוצאות?
אברהם הירשזון: האם מישהו פעם בדק אחד מול השני?
אברהם הירשזון: אני לא בטוח.
יצחק וקנין: אף פעם לא עושים את זה.
יצחק וקנין: זה הבעיה.
אברהם הירשזון: אומרים לי שזה הביטוח הלאומי.
אברהם הירשזון: הביטוח הלאומי הוא קופה ב' של משרד האוצר.
אברהם הירשזון: חבר הכנסת ישראל כץ הציע הצעת חוק אך אני בטוח שהוא היה מוכן לוותר על הצעת החוק הזאת אם הוא היה יודע שבהוראת שעה מחר זה יתבצע.
אברהם הירשזון: אבל זה לא מתבצע.
רחבעם זאבי: הלוואי שחבר הכנסת ישראל כץ יצליח, ואני מאחל לו שיצליח, אבל הוא ייכשל.
רחבעם זאבי: אגיד לך למה.
רחבעם זאבי: אני פעמיים העברתי בכנסת 'הצעת חוק מע"מ על ספרים - אפס', אך זה לא התבצע.
רחבעם זאבי: הם הורסים את זה.
רחבעם זאבי: זה ארע בשתי כנסות, בכנסת ה-13 ובכנסת ה-15.
רחבעם זאבי: פעמיים העברתי את הצעת החוק אבל זה לא עובד.
רחבעם זאבי: הם יודעים להכשיל את זה, הם מצויינים בזה.
ישראל כץ: מה הפירוש?
ישראל כץ: אם יש חוק האומר שלא גובים מע"מ, אז איך אפשר לגבות מע"מ?
רחבעם זאבי: עובדה.
אברהם פורז: באחד מחוקי ההסדרים כנראה דחו את התחולה.
ישראל כץ: זה דבר אחר, אבל כל עוד החוק קיים אי אפשר שלא לבצע אותו.
ישראל כץ: אני יכול להגיד לך שהחוק למתן הנחות מס בנגב עובד יפה מאוד.
ישראל כץ: פשוט לא גובים.
אברהם פורז: אדוני השר, כשיש חוק הסדרים שדוחה תחולה של חוק, הכנסת נותנת לזה יד.
יעקב ליצמן: אבל קודם הממשלה נותנת לזה יד.
רחבעם זאבי: בשל מכבש לחצים קואליציוני.
אברהם הירשזון: אני שומע שיש תקציב מסויים לשיווק, 6 או 7 מיליון שקל.
אברהם הירשזון: אני מכיר בחשיבות של זה משום שאני חושב שהקשר עם סוכנים, עם מקורות השיווק בחוץ-לארץ, הוא קשר מתמשך, מתפתח ואי אפשר ביום אחד לקטוע אותו.
אברהם הירשזון: אני חושב שחשוב מאוד להופיע בעלונים.
אברהם הירשזון: אני חושב שבשנה הזאת תקציב השיווק היה צריך לקבל עדיפות יותר גדולה משום שאתה צריך לעשות דברים בלתי שגרתיים.
אברהם הירשזון: למשל, לא שמעתי שהיה פה כינוס חירום של כל הארגונים היהודיים בחוץ-לארץ, שהטילו על כל אחד להביא מיכסת תיירים למדינת ישראל.
אברהם הירשזון: לא שמעתי שהארגונים היהודיים בחוץ-לארץ החליטו לעשות את הכנסים שלהם במדינת ישראל.
אברהם הירשזון: למשל אם היו עושים את ה-GA, הכינוס השנתי של יהדות צפון אמריקה, בישראל ב-4 השנים הבאות, כל שנה זה 5,000-6,000 איש ישירות.
אברהם פורז: אולי הם פוחדים לבוא.
רחבעם זאבי: "הדסה" עשתה את הכנס שלה פה.
רחבעם זאבי: לקחתי את זה כמודל.
רחבעם זאבי: פניתי אל ראש הממשלה לשעבר, מר נתניהו, ואמרתי לו שיש לנו בעיה להביא את יהדות אמריקה.
רחבעם זאבי: אמרתי לו: אני מכיר בארץ 2-3 אנשים בלבד שיכולים לדבר אל יהדות אמריקה ולהביא אותה, אתה אחד מהם.
רחבעם זאבי: שני זה מר טדי קולק, שלישי זה הרב לאו.
רחבעם זאבי: הוא לא נתן לי לגמור את המשפט ואמר: אני מגוייס.
אבשלום וילן: זה בהתנדבות?
רחבעם זאבי: אנחנו עושים איתו מבצע, עם הפדרציות היהודיות באמריקה.
רחבעם זאבי: הוא ידבר אל יהדות אמריקה ואנחנו מקווים שקהילות תבואנה יחד עם הרבנים שלהן.
רחבעם זאבי: אבל זה מבצע, זה ארגון.
אברהם הירשזון: אדוני השר, אני מוכן להתחייב בפני כולם שאביא לכאן בשנה הבאה 10,000 צעירים מארצות-הברית ומשאר המקומות בעולם אם אתה תעשה איתי מאצ'ינג על התקציב שלהם - דולר אחד הם, דולר אחד מדינת ישראל - ואז יהיו לכל הפחות 10,000 תיירים.
ישראל כץ: חשבתי שאתה רוצה להציע לו לגייס את מר אהוד אולמרט, שיש לו הופעה לא פחות טובה.
אברהם הירשזון: אדוני השר, אני מציג בכוונה את הנושא הזה של הארגונים היהודיים.
אברהם הירשזון: כשאתה אומר שאתה רותם את מר נתניהו ואחרים שיש להם השפעה אדירה, אני אומר לך נקודתית - ארגון צריך לבוא ולהתחייב.
אברהם הירשזון: אפשר לעשות את הדברים האלה.
אברהם הירשזון: אני חושב שצריך בתקופות כאלה ללכת על תיירות מיוחדת מחוץ-לארץ ולא על תיירות רגילה.
אברהם הירשזון: חבר הכנסת אמנון כהן העלה למשל את נושא התיירות בים מהלח.
אברהם הירשזון: אני אומר לך שאם היה היום שדה תעופה ראוי בים המלח - ואגב, מדינה מנצלת תקופות כאלה לבניית תשתיות שיכולות לשרת אותה גם בעתיד - אני טוען שתיירים לא באים לים המלח משום שהם צריכים לנסוע מאילת לים המלח והם חוששים לנסוע בכבישים.
אברהם הירשזון: אם היית מביא את התיירות הזאת שבאה לריפוי פסוריאזיס, מגרמניה וממקומות אחרים, ישירות לים המלח, היא היתה מגיעה לים המלח.
אברהם הירשזון: אני אומר לך את זה כמי שיש לו בית מלון שם.
קריאה: זה נקרא שיווק איזורי.
אברהם הירשזון: אני מציג את זה כדוגמא.
אברהם הירשזון: יש תקציבים לתשתיות ויש תקציבים לכל מיני דברים.
אברהם הירשזון: אני יכול להרחיב את הנושא אבל לא אעשה את זה כעת.
אברהם הירשזון: אני מציע, לסיכום, שיושבי-ראש הוועדות יפגשו עם שר האוצר ושר התיירות במשך 7-10 ימים.
אברהם הירשזון: יביאו בפניו את ההצעות של הוועדה המשותפת, כפי שחבר הכנסת מגן אמר אותן.
אברהם הירשזון: אם שר האוצר יקבל את המסקנות האלה מיידית ונמצא פתרון לעניין, בבקשה.
אברהם הירשזון: אם לא, צריך לפנות ליושב-ראש הכנסת בבקשה שיכנס ל-3 ימים רצופים את הכנסת ואנחנו נעביר הצעת חוק של שתי הוועדות, שתכלול גם את ההצעות האלה וגם הצעות נוספות.
אברהם הירשזון: הצעת החוק הזאת, שתיקרא "חוק התיירות", יכולה להיות מאושרת תוך 3 ימים.
ישראל כץ: ניתן לעשות את זה תוך יום אחד.
אברהם הירשזון: ואז אנחנו באמת נדע שלא באנו הנה לשבת חינם אלא תרמנו את חלקנו לפתרון הבעיה.
ישראל כץ: אמשיך דווקא מסיום דבריו של חבר הכנסת הירשזון.
ישראל כץ: אני מעריך את דבריו של ידידי חבר הכנסת דוד מגן, היושב-ראש המיועד של ועדת החוץ והבטחון, שנבחר כמדומני לפני שתי תקופות כהונה לפרלמנטר המצטיין בכנסת, אלוף החקיקה דאז, אבל אני יכול להעיד שהכנסת קצת השתנתה ויחסי הגומלין בין הכנסת לממשלה קצת השתנו והרכב הכנסת קצת השתנה.
ישראל כץ: לצערי, וזה הרקע להערה שלי ליושב-ראש התאחדות המלונות, מר אלה, אותם אִיומים שלא להעביר תקציבים הושמעו כבר יותר מדי פעמים ולא נראה לי שמישהו ייקח ברצינות אמירה כזאת, או שנאמר את הדברים ובזה נסתפק ונלך הביתה.
ישראל כץ: גם אם נקבל החלטה כללית, שיכולה להיות מאוד מתוחכמת ונכונה, שנחליף ממש את הממשלה ונגבש את מדיניות התיירות במקום הממשלה, ושר התיירות ימלוך עלינו במקום לשבת בממשלה - ומבחינה שלטונית זה דבר די תמוה - גם אם נעשה את זה, זה לא יגרום לממשלה לשנות פסיק אחד בתקציב שהיא מכינה בעצם הימים האלה.
ישראל כץ: לכן המסקנה שהגעתי אליה בכהונה הקצרה שלי בכנסת, בהרכב הנוכחי של הכנסת, היא שהכלי העיקרי והאפקטיבי שיש לכנסת הוא או חקיקה או אופציה של חקיקה.
ישראל כץ: לכן נאחזתי בסוף דבריו של חבר הכנסת הירשזון.
ישראל כץ: אם הממשלה עושה, אנחנו מלווים את זה בברכה ואנחנו מייעצים ומברכים.
ישראל כץ: אם היא לא עושה, אנחנו מחוקקים.
ישראל כץ: בנסיבות האלה אין לך שום דרך אמיתית אחרת, לצערי, לשכנע.
ישראל כץ: זה באופן כללי.
ישראל כץ: לגופו של עניין, אפשר לגשת לענף כמו התיירות בשני מישורים.
ישראל כץ: בדומה לענפים אחרים שהם כלליים, שמבוססים על בסיס כלכלי, שהם פרוסים בכל הארץ, עם רמת חומרה כזאת או אחרת של משבר ועם אופק כזה או אחר של סיום המשבר, שאף אחד לא יודע מתי הוא יהיה.
ישראל כץ: יש את הבסיס הכלכלי ויש את הבסיס האנושי.
ישראל כץ: לכן יזמתי את הצעת החוק, שהיתה נכונה לגבי הגליל והיא נכונה לגבי ירושלים, שהם שני המקומות שבהם יש את הירידה הדראסטית ביותר בתיירות נכנסת, והיא יכולה להיות נכונה גם בעוד מספר מקומות נוספים, לפי הנתונים שיש בידי משרד התיירות.
ישראל כץ: הצעתי לעשות צעדים אמתיים.
ישראל כץ: אני מעדיף שהפתרונות יהיו בתחום הכלכלי ולא בתחום האנושי.
ישראל כץ: אנחנו לא רוצים להגיע לפתרונות בתחום האנושי, כמו סבסוד מובטלים, מימון שירותי רווחה ושירותי בריאות וכל מה שנובע מקריסת מערכות ומפגיעה באנשים.
ישראל כץ: גם מבחינה אנושית, לא רק כספית, אם אתה מגיע לזה זה עולה לך הרבה יותר כסף אבל אין לך שום תמורה כלכלית כתוצאה מהעניין, למעט הנזק הנפשי והגופני לאותם אנשים.
ישראל כץ: לכן הפתרון חייב להיות פשוט, אדוני שר התיירות.
ישראל כץ: הוא צריך להיות במישור הממשלתי בדרך המלך.
ישראל כץ: אנחנו יכולים ללחוץ.
ישראל כץ: אם אנחנו כבר נגיע למצב שאנחנו נצטרך לחוקק במקום הממשלה - אנחנו נעשה את זה, אבל זה לא יעיד על תקינות המערכת השלטונית במדינת ישראל.
ישראל כץ: מטבע הדברים זה צריך להיות בממשלה.
ישראל כץ: צעד אחד חד וברור הוא פטור ממע"מ, או מע"מ אפס, לפחות לשנים 2001 ו-2002, לבעלי בתי המלון ולבעלי חדרי האירוח.
ישראל כץ: אני, אגב, הייתי מציע לעשות את זה לא רק לגבי מלונות אלא גם לגבי חברות נסיעות שעוסקות בתיירות הפנים, גם לגבי חברות הסעות שיש בהן משבר קשה מאוד משני כיוונים: גם בשל הפחתת מספר התיירים וגם בשל התחרות שנפתחה מול "אגד", שעודדנו את זה מכיוון אחר, של הפרטה.
ישראל כץ: "אגד" מטבע הדברים נכנסה לתחום התחרות עם אותן חברות הסעה קטנות, כולל להסעת תלמידים ודברים אחרים, והמשבר הוא כבד ביותר.
ישראל כץ: לכן, אנחנו צריכים להמליץ על צעדים חדים.
ישראל כץ: צעד אחד שאני מציע להמליץ עליו הוא הנושא של מע"מ אפס, פטור ממע"מ.
ישראל כץ: בשלב הראשון לפחות השוואה לתנאים שמקבלים תיירים מחוץ-לארץ.
ישראל כץ: אפשר לעשות את זה באופן כללי, או אפשר לעשות את זה לגבי הגליל, ירושלים ועוד כמה מקומות.
ישראל כץ: הדבר השני, הנושא של הארנונה.
ישראל כץ: אדוני נציג משרד האוצר, אמרת לנו שמשרד האוצר מוכן ומזומן לממן את חלקו מול כל רשות שתעשה את זה אולם כאן העירו שזה ל-3 חודשים בלבד.
אמיר לוי: אמרתי שזה הסדר שניתן לרבעון.
אמיר לוי: לא הסתרתי שום דבר.
אמיר לוי: אמרתי שלגבי זה חלק המימון שלנו יועבר.
ישראל כץ: ומתי נגמר הרבעון?
אמיר לוי: הוא כבר נגמר.
ישראל כץ: אני מתנצל אם לא שמעתי, אבל אתה בישרת לנו שמשרד האוצר מוכן לתת את חלקו מול כל רשות שתעשה את זה.
ישראל כץ: איך היא תעשה את זה ברבעון שכבר נגמר?
ישראל כץ: האם זה מציאות וירטואלית רטרואקטיבית?
ישראל כץ: כלומר, אתה מדווח לנו על דבר שלא קיים.
ישראל כץ: האוצר לא יעשה את זה, כי הוא לא יעשה את זה רטרואקטיבית.
אמיר לוי: האוצר עושה את זה רטרואקטיבית.
אמיר לוי: ההנחה תינתן.
ישראל כץ: איך היא תינתן?
ישראל כץ: אני רוצה להבין את הנקודה הזאת.
ישראל כץ: אמרת שזה היה לרבעון אז למה אתה אומר שזה עדיין קיים?
יגאל ביבי: אני חושב שהמשבר הזה הוא לא בעיה של שר התיירות אלא בעיה של הממשלה כולה.
יגאל ביבי: אני יושב כאן ונדהם ממה שאמר שר התיירות, שהוא לוחץ שיהיה דיון בממשלה על הענף מספר אחד של ישראל אך אין דיון בממשלה.
יגאל ביבי: אני יודע שזה הענף העיקרי של המדינה.
יגאל ביבי: 3 מיליון תיירים זה מיליארדים של דולרים למדינה, וממשלת ישראל לא מוצאת את הזמן לקיים דיון בנושא החשוב הזה.
יגאל ביבי: זה מדהים ומזעזע.
אברהם פורז: הבעיה היא לא דיון.
אברהם פורז: הבעיה היא כסף.