GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת רווה: החוק אומר במפורש שצריך להשאיר מעבר לעגלה.
יפעת רווה: החוק קובע קריטריונים מאוד ברורים.
יפעת רווה: החוק לא מאפשר לאדם נכה לחסום את הדרך.
אברהם פורז: אם היינו קובעים נורמה של השארת מטר 20..
שמואל חיימוביץ: מטר 30.
צבי יוזנט: מאיפה לקחת את זה?
שמואל חיימוביץ: מתקן ישראלי לנגישות בסביבה הבנויה.
שמואל חיימוביץ: צריך לאפשר גם מעבר של כיסא גלגלים אחד מול כיסא גלגלים אחר.
אברהם פורז: כמעט אף מדרכה לא עומדת בנורמה הזאת.
שמואל חיימוביץ: לא מדוייק.
אברהם פורז: דיזנגוף ובן-יהודה.
אברהם פורז: לאורך המדרכה יש עצים, יש פחי זבל, יש ספסלים, יש תחנות אוטובוס.
אברהם פורז: אנחנו קובעים שחנייה על מדרכה שלא משאירה לפחות 1.20 מטר רוחב למעבר תחשב להפרעה.
שמואל חיימוביץ: אנחנו שלחנו מכתב לוועדה בקשר לחניות נכים ולחניה בתחנות אוטובוס.
אברהם פורז: מה לא בסדר בתחנות אוטובוס?
אברהם פורז: מה קבענו?
חווה ראובני: קבענו שחניה בתחנת אוטובוס היא 100 שקל.
אברהם פורז: חניה בתחנת אוטובוס היא 100 שקל?
אברהם פורז: לא יכול להיות.
חווה ראובני: מדובר בתקנה 72(א).
חווה ראובני: קבענו 100 שקל באיזור קנס מוגדל דרגה א', ו-250 שקל באיזור קנס מוגדל דרגה ב'.
אברהם פורז: יכול להיות שלא הייתי מודע לזה.
אברהם פורז: חניה בתחנת אוטובוס זה 100 שקל?
אברהם פורז: הקנס יהיה 250, פרט לאיזור קנס מוגדל שזה 500.
אברהם פורז: אחד הדברים שאני רואה זה שאוטובוסים לא נכנסים לתחנות גם כשהתחנה פנויה.
אברהם פורז: כי כשהם נכנסים לתחנה הם לא יכולים לצאת.
אברהם פורז: לדעתי צריך לעשות תקנה האומרת שצריך לתת זכות קדימה לאוטובוס שרוצה לצאת מתחנה.
אברהם פורז: רכב שמסיע ילדים בחו"ל – SCHOOL BUS - אסור לעקוף כאשר הוא מוריד ילדים.
אבי גולן: גם בארץ אסור לעקוף.
אברהם פורז: יש איזו שהיא בעיה עם הדבר הזה?
אברהם פורז: אני לא רוצה להגיד שלאוטובוס יש זכות קדימה, אני רוצה לומר שמוטלת חובה על נהג לאפשר לאוטובוס מאותת לצאת מתחנה.
חווה ראובני: הסביר פה ישעיהו רונן, שהוא מהנדס תנועה, שזה בלתי אפשרי מבחינת המהירויות להטיל חובה לתת זכות קדימה.
אברהם פורז: ד"ר לינק, מה אתה אומר?
דן לינק: אני חולק על ישעיהו רונן.
דן לינק: הציבור צריך לאפשר לאוטובוסים לצאת.
דן לינק: בעבר ניסו לעשות את זה על בסיס וולונטרי, רק שהצרה היתה שהנהג שנכנס לתחנה היה מאותת מרגע הכנסו לתחנה שמאלה, ולפי התקנה הזאת מרגע שמאותתים שמאלה צריך לתת זכות קדימה.
דן לינק: יש ניצול לרעה, כמקובל במקומותינו, של התקנה הזאת.
דן לינק: שביל הזהב עובר באמצע.
אברהם פורז: האם זאת עבירה לאותת שלא לצורך?
דן לינק: יש איתות שלא לצורך, אבל זאת לא עבירה.
דן לינק: לא כל דבר בעולם צריך להיות עבירה.
אברהם פורז: כשנוהגים במדינה מתורבתת אז נותנים לך אפשרות להשתלב בתנועה אפילו כשאין לך זכות.
אברהם פורז: כשאתה יוצא ממגרש ואתה נעמד על שפת המדרכה, מישהו כבר עוצר לך ונותן לך להשתלב.
אברהם פורז: יש מקומות שזה קורה.
לאה ורון: אני מבקשת לחזור למספרים סידוריים 95,96,97.
צבי יוזנט: אני אפנה למפקח על התעבורה כדי שישקול את הנושא של התקנת תקנה כזאת.
אברהם פורז: צריך ליצור איזו שהיא נורמה שאומרת שצריך לתת לאוטובוס להשתלב.
אברהם פורז: צריך גם לאכוף את זה שהוא יכנס לתחנה, כי אם התחנה פנויה אין סיבה שהוא יעמוד באמצע הכביש ויעלה נוסעים.
חווה ראובני: אנחנו איחדנו את מספר סידורי 97 עם מספר סידורי 95 ואת 96 עם 94, כך שלמעשה יש לנו 94,95 ואז קופצים ל-98.
חווה ראובני: בניסוח צריך להיות כתוב במקום "למעט פסקאות 2א ו-16", "למעט פסקאות 2א, 12, ו-16".
חווה ראובני: בין מספר סידורי 98 למספר סידורי 99 תבוא מספר תקנה 72א, 12: "חניה בתחנת אוטובוס ובנתיב תחבורה ציבורית מדרגת קנס ב'", ומספר תקנה 72א,12: "חניה בתחנת אוטובוס ובנתיב תחבורה ציבורית באיזור קנס מוגדל בדרגת קנס ג'".
אברהם פורז: אנחנו נעשה תקנה לגבי האוטובוס לשנה נסיון כדי לראות את התוצאה.
צבי יוזנט: בבינעירוני זה בלתי אפשרי.
אברהם פורז: נגביל את זה לדרך עירונית בלבד.
שמואל חיימוביץ: נקודה נוספת במכתבנו נוגעת לגובה הקנס בחניית נכים.
שמואל חיימוביץ: בישיבה קודמת קבעתם 500 שקל.
שמואל חיימוביץ: לנו נראה שזה לא מספק לאור מה שקורה בשטח.
שמואל חיימוביץ: החוצפה הישראלית מרקיעה שחקים.
אברהם פורז: 500 שקל זה מספיק.
אברהם פורז: פנס אזהרה – רכב רחב, מה זה?
חווה ראובני: "לא ינהג אדם רכב מכל סוג שהוא, שאורכו הכולל עם מטען או בלעדיו עולה על 20 מטרים או רוחבו עולה על 3 מטרים, אלא אם כן שם אדם הארת פנס.. המפיץ אור צהוב מהבהב".
אברהם פורז: 149.
אברהם פורז: הארת גרורים.
אברהם פורז: מה הוא צריך להאיר?
אברהם פורז: את הגרור?
צבי יוזנט: זה אותו דבר.
אברהם פורז: אור רכב צידי, מה זה?
חווה ראובני: "לא ינהג אדם בזמן תאורה עם רכב צידי אלא אם מאיר בו בנוסף לפנס החניה גם פנס רכב הצידי".
אברהם פורז: טוב, אושר.
אברהם פורז: הארת רכב למטענים ארוכים, בסדר גמור.
אברהם פורז: אורות מכונות ניידות ונגררות, בסדר גמור.
אברהם פורז: אורות לרכב אחר, מה זה?
חוה ראובני: "לא יסיע אדם בזמן תאורה רכב מסוג שלא פורש בסימן זה אלא אם מאיר בו פנס המפיץ אור לבן או צהוב הקבוע בצידו השמאלי במקום הנראה לעין מלפנים או מאחור, וכן קבוע מאחוריו בצידו השמאלי מחזיר אור בצבע אדום".
אברהם פורז: איזה רכב זה?
אברהם פורז: זה לדעתי מתקופת המנדט, כשלרכב היה פנס אחד מאחורה בצד אחד.
צבי יוזנט: אתה צודק.
אברהם פורז: התקנה הזאת, לדעתי, עבר זמנה.
צבי יוזנט: צריך לבדוק אותה.
אברהם פורז: מישהו יטען שדי בזה שיש פנס בצד אחד.
אברהם פורז: התקנה הזאת טעונה תיקון כתקנה.
אברהם פורז: תבדקו את זה.
אברהם פורז: בעיקרון אנחנו מסכימים שהקנס הוא 250 שקל.
אתי בנדלר: מדובר על סוס ועגלה, כיוון שכל סוגי כלי הרכב נכנסים לסימן.
חוה ראובני: יש פרק נפרד.
אברהם פורז: על סוסים ועגלות?
חוה ראובני: גם על שיירת גמלים יש תקנות.
אברהם פורז: מה זה שימוש בזרקור?
חוה ראובני: "לא ישתמש אדם בזרקור בדרך אלא לשם תיקון הרכב או חיפוש מקום".
צבי יוזנט: זה כדי שלא יסגרו אותך.
אברהם פורז: מה זה פנסי ערפל?
אתי בנדלר: "מותר להפעילם רק במקרה של ערפל או כשיורד גשם שוטף או שלג".
אברהם פורז: מי שנוסע בלילה עם אור ערפל גורם לסינוור.
אברהם פורז: אתם צריכים, לדעתי, לחנך את הציבור.
אברהם פורז: נדלקת לו איזו שהיא נורה, והוא אפילו לא יודע מה היא אומרת.
אברהם פורז: אני מעלה את זה ל-250 שקל.
אברהם פורז: בעיני זאת עבירה חמורה.
אברהם פורז: אתם צריכים לעשות איזו שהיא פעולת הסברה בנושא.
צבי יוזנט: 107(ה).
חוה ראובני: "לא ישתמש אדם בפנס נסיעה אחורנית אלא בנסיעה אחורנית".
צבי יוזנט: זה אוטומטית.
חוה ראובני: אלא אם יש תקלה.
צבי יוזנט: 108(א).
חוה ראובני: "לא ילך אדם בכביש ולא יסיע בו עגלת ילדים או עגלת חולים או כיסא חולים אלא אם אין בצד הכביש מדרכה או שוליים תקינים או שביל שהוצע להולכי רגל... ".
שמואל חיימוביץ: אני מוחה בתוקף על התקנה הזאת.
שמואל חיימוביץ: המדרכות לא בנויות כמו שצריך ולכן נכים לא יכולים לעלות עליהן והם חייבים לנסוע עם עגלת הנכים בכביש.
אברהם פורז: התקנה קיימת, אין מה לעשות.
אברהם פורז: אנחנו צריכים לקבוע את העונש שלה.
אברהם פורז: כי התקנה קיימת.
אתי בנדלר: תתן את דעתך לשאלה אם יש לה מקום או אין לה מקום.
אברהם פורז: אני חושב שאם יש מדרכה אז לא צריך ללכת בכביש.
אתי בנדלר: ואם המדרכה חסומה?
אברהם פורז: שיטען טענת צורך.
אברהם פורז: חבל לעשות דיון.
אברהם פורז: התקנה קיימת.
אברהם פורז: קנס של 100 שקל זה כלום.
שמואל חיימוביץ: אני מתנגד.
אברהם פורז: מותר לך להתנגד ולנו מותר לאשר.
אברהם פורז: זה העונש הכי קטן.
חוה ראובני: אם לא יקבע פה קנס זאת תהיה הזמנה לדין.
אברהם פורז: אני מאוד מעריך את הגברת בנדלר אבל אני לא חייב לקבל תמיד את עמדתה.
אתי בנדלר: ואם המדרכה חסומה או משהו כזה?
אברהם פורז: אם המדרכה חסומה לא יעמידו אותו לדין.
אברהם פורז: 109(א).
חוה ראובני: "ההולך בכביש ילך סמוך לשפתו מצידו השמאלי.
חוה ראובני: ."
אברהם פורז: 109(ב).
חוה ראובני: "כאשר קבוצת אנשים צועדת בזמן תאורה בכביש בלתי מואר, חייבים הצועד הראשון והצועד האחרון לצד התנועה לשאת אור נייד המחזיר אור הנראה לנהגי כלי רכב ממרחק סביר.
חוה ראובני: אחריות לקיום הוראה זו מוטלת הן על מי שאירגן את צעידת הקבוצה והן על האחראי עליה בצעידה".
אתי בנדלר: מה זו קבוצה?
חוה ראובני: אין הגדרה לקבוצה.
אברהם פורז: לדעתי לא הועמד אף אחד אף פעם לדין.
דן לינק: הנכדה של פרופ' פולק היא חלק מהסיפור.
אברהם פורז: אני מניח שזה יותר לצבא או לגופים כאלה.
אברהם פורז: 500 שקל זה קצת מוגזם, לא? נוריד ל-250.
אברהם פורז: 110.
חוה ראובני: "לא יחצה אדם כביש אלא לאחר שבדק את מצב התנועה בו ושאפשר לחצותו בבטיחות.
חוה ראובני: אם יש בקרבת המקום מעבר חציה, מנהרה או גשר המיועדים למעבר הולכי רגל לא יחצה הולך רגל את הכביש אלא בהם".
אברהם פורז: מה זה קרבת מקום?
דן לינק: 30 מטר.
אברהם פורז: אוקיי, אושר.
שמואל חיימוביץ: מה עושה נכה בכיסא גלגלים שלא יכול לעבור בגשר בגלל מדרגות?
אברהם פורז: תגיד לי, מי יעמיד אותו לדין על זה?
אברהם פורז: 111.
חוה ראובני: "לא ירד הולך רגל ממדרכה או ממקום מבטחים אחר שבדרך, באופן פתאומי או מבלי שנקט בזהירות מספקת בשעה שרכב מתקרב אליו.
אברהם פורז: 112.
אתי בנדלר: ב-112 יש המון עבריינים, לדעתי.
חוה ראובני: "לא יעמוד אדם בכביש בין כדי לעצור רכב לשם נסיעה ובין לכל מטרה אחרת אלא בתוקף תפקיד רשמי".
דן לינק: גם הטרמפיסט לא צריך לעמוד בכביש.
דן לינק: הכביש כולל את המקום שמיועד לנסיעה של כלי הרכב.
דן לינק: מי שרוצה לחכות לטרמפ, שיעמוד על השוליים.
אברהם פורז: בסדר גמור, אושר.
אתי בנדלר: אגב, זה מותר רק לצורך תפקיד רשמי.
אתי בנדלר: מה זה תפקיד רשמי?
דן לינק: שוטר.
אברהם פורז: הסעיף הזה נוגע גם לקבצנים שמסתובבים בכביש?
דן לינק: כן.
אברהם פורז: אני מציע להעלות את זה ל-250 שקל.
אתי בנדלר: את השהייה בכביש?
אברהם פורז: אני רוצה שתתחילו להלחם בתופעה של הקבצנים.
אתי בנדלר: אדוני, שיתחילו להלחם בתופעה הזאת במקום שצריך עם 100 שקל.
אתי בנדלר: 250 זה בלתי סביר.
אברהם פורז: צר לי, אבל אני רוצה להעלות את זה ל-250 שקל.
אתי בנדלר: אני אבקש דיון מחדש לאחר מכן.
אברהם פורז: לא מעמידים לדין חייל ששם רגל אחת על הכביש.
אברהם פורז: צריך לטפל בכל הסחר בכבישים.
אברהם פורז: אני רוצה שהמשטרה תאכוף את כל הסיפור הזה של הרוכלות בין המכוניות.
אברהם פורז: כדי להלחם בזה, צריך להעלות את הקנס ל-250 שקל.
יפעת רווה: אבל המלחמה ברוכלות היא לא במקום הזה.
אברהם פורז: אין תקנה אחרת.
יפעת רווה: התקנה הזאת כוללת כל מקרה של אדם שנמצא על הכביש.
יפעת רווה: זה יכול להיות חייל, רוכל או כל מיני דברים.
אתי בנדלר: כל מקרה שאדם נמצא על הכביש.
יפעת רווה: על עבירות של הולכי רגל לא עושים יותר מ-100 שקל.
אברהם פורז: אני רוצה 250 כי אני חושב שצריך להלחם בזה.
יפעת רווה: הם לא תמיד נמצאים על הכביש, הם יכולים להיות על המדרכה.
אתי בנדלר: הרעיון הוא להלחם במקבצי הנדבות.
אברהם פורז: כל הרוכלים האלה שמסתובבים בין המכוניות מסכנים את עצמם.
אברהם פורז: הם גם מסיחים את תשומת הלב של הנהגים, כי הם מתחילים לנהל מו"מ, לתת עודף, בינתיים מתחלף הרמזור והם לא זזים.
אברהם פורז: הדרך היחידה שיש בידי כדי להלחם היא להעלות את הקנס ל-250 שקל.
יפעת רווה: אבל מדובר בילדים קטנים.
אברהם פורז: אני ראיתי גם מבוגרים.
אברהם פורז: אני אתחיל, אחרי שתהיה תקנה, להטריד את המשטרה בקשר לאכיפה של הדבר הזה.
יפעת רווה: התקנה קיימת כבר עכשיו.
אברהם פורז: 250 שקל.
אברהם פורז: 113.
חוה ראובני: "הולך רגל לא יחצה כביש במקום שבו ממוקם מעקה בטיחות בצד הכביש או שטח הפרדה שבדרך או כאשר בשטח ההפרדה גדלה צמחיה.
אברהם פורז: 114.
חוה ראובני: "לא יגרום אדם הפרעה לתנועת עוברי דרך במדרכה".
אברהם פורז: נראה לי ש100 שקל זה קנס נמוך מידי.
אברהם פורז: זה צריך להיות 250.
אברהם פורז: הרי לא יעמידו לדין אחד ששם את העציץ לרגע על-מנת לפתוח את הדלת.
אברהם פורז: זה מישהו שהשאיר ארגזים או איזה שהוא מכשול ולא פינה.
אברהם פורז: 117.
חוה ראובני: "לא יחצה אדם מסילת ברזל במפגש אלא לאחר שבדק שאין רכבת מתקרבת ונוכח שאפשר לחצות את המסילה בבטיחות".
אברהם פורז: 119(ב).
חוה ראובני: "לא ינהג ולא ירכב אדם על אופנוע או על תלת-אופנוע אלא כשהרגליים נמצאות משני צידי האופנוע או במקום המיועד לכך".
אברהם פורז: העבירה הזאת לא קיימת היום.
אברהם פורז: היא היתה קיימת פעם כאשר נשים לבשו שמלות.
אברהם פורז: 119(ג).
חוה ראובני: "לא ירכב אדם על אופנוע ולא ירשה לאחר לרכב עליו אלא אם הוא חובש קסדה".
אברהם פורז: 120.
חוה ראובני: "נוהג אופנוע או תלת-אופנוע בדרך לא ירכיב עליו אדם אחר אלא על גבי המושב המיועד לכך והקבוע מאחורי הנוהג, כשרגליו של האדם האחר נמצאות משני צידי האופנוע או כשהוא יושב במושב הקבוע שברכב הצידי.
חוה ראובני: נוהג אופנוע או תלת-אופנוע בדרך לא ירכיב עליו אדם אחר אלא אם האופנוע עשוי לרכיבתם של אנשים.
שולמית שמעון: יש תיקון ב(ג): "בעל רשיון נהיגה לפי תקנה 176 ו176(א) לא ירכיב על אופנוע או תלת-אופנוע כמותר בתקנות האמורות אדם אחר, אלא אם כן מלאו לבעל רשיון הנהיגה כאמור 18 שנים או אם הוא בעל רשיון נהיגה כאמור חודשיים לפחות.
שולמית שמעון: ." זה אושר פה לפני כמה חודשיים.
צבי יוזנט: היה מלווה חודשיים לרכב פרטי.
צבי יוזנט: בגלל שאי אפשר שיהיה מלווה לאופנוע, אמרנו שלפחות לא ירכיב בחודשיים הראשונים.
צבי יוזנט: .
חוה ראובני: על כל החבילה הזאת הצענו 500 שקל קנס.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על הרכבת אדם לא על מושב מיועד ועל נהג חדש שמרכיב בחודשיים הראשונים.
אברהם פורז: זה נראה לי הגיוני.
אברהם פורז: מה זה הובלת חפצים על אופנוע?
חוה ראובני: "לא ישים רוכב על אופנוע חבילה או צרור או חפץ העלולים למנוע ממנו שליטה מלאה על רכבו או שהם עולים באורכם על 70 ס"מ או חורגים מחוץ לחלק הקדמי באיזור החלק האחורי ביותר של האופנוע".
אברהם פורז: 122.
חוה ראובני: "הרוכב על אופנוע או על תלת-אופנוע לא יסע בצדו של רכב אחר לרבות אופניים או אופנוע, אלא כדי לעוקפו או לעבור על פניו כדין".
אברהם פורז: 123(א).
חוה ראובני: "לא ירכב אדם על אופניים אלא אם הם במצב תקין וראויים לשימוש".
אברהם פורז: לדעתי מספיק פה 100 שקל.
אברהם פורז: רק עובדים זרים נוסעים בזה היום.
אברהם פורז: 123(ב).
חוה ראובני: "לא ירכב אדם על אופניים אלא על גבי המושב הקבוע המחובר אליהם".
אברהם פורז: אם אני נעמד על האופניים ומדווש אני עובר עבירה?
אברהם פורז: אני מאשר לכם 100 שקל.
אברהם פורז: 124(א) או (ב).
חוה ראובני: "הרוכב על אופניים לא ירכיב אדם אלא אם עשויים להיות לפי מספר האנשים האמורים לרכוב עליהם.
חוה ראובני: לא ירכב אדם על אופניים הנהוגים בידי אחר.
אברהם פורז: טוב, 100 שקל.
אברהם פורז: 125.
חוה ראובני: "הוראות תקנות 121 ו122..
חוה ראובני: " מדובר על מטען חורג באופניים.
חוה ראובני: היו"ר אברהם פורז: בסדר.
חוה ראובני: 126.
חוה ראובני: "הרוכב על אופניים לא יאחז ברכב אחר הנע ברכב, ולא יחבר אליו את רכבו באופן אחר.
חוה ראובני: לא יגרור אדם.."
אברהם פורז: 127.
חוה ראובני: "הרוכב על אופניים ישמור על רווח בינו ובין רכב הנוסע לפניו כדי שיספיק לעצור מיד.."
אברהם פורז: אני צנצנת אם נרשם ב-20 השנים האחרונות דוח בסעיף הזה.
חוה ראובני: אפשר לא לעשות את זה, אבל אז יצטרכו להזמין עדים.
אברהם פורז: אתם יכולים מידי פעם לעשות רוויזיה על תקנות שעבר זמנן.
חוה ראובני: פעם דובר על לעשות איזה שהוא נוסח משולב.
חוה ראובני: 128.
חוה ראובני: "הרוכב על אופניים ירכב קרוב ככל האפשר לשפתו הימנית של הכביש וינהג בזהירות במיוחד בעוברו רכב העומד או בעוברו רכב הנע באותו כיוון".
אפרים מגיד: זאת תקנה לא נכונה מבחינה תעבורתית, משום שזה מקטין לנו את הבטיחות של רוכב האופניים.
אפרים מגיד: אם הוא רוכב מאוד ימינה ולא שומר על מרחק סביר, אז זורקים אותו.
אברהם פורז: רוכב אופניים לא אמור לתפוס את הנתיב באמצע.
אפרים מגיד: ואופנוע כן?
אברהם פורז: אופנוע יכול לנסוע במהירות של כולם.
אברהם פורז: 129.
חוה ראובני: "לא ירכב אדם על אופניים על מדרכה או על חלק מהדרך המיועד להולכי רגל בלבד, אולם מותר להולך רגל להסיע אופניים על המדרכה אם אין בכך הפרעה להולכי רגל".
אברהם פורז: נפלא.
אברהם פורז: 130.
חוה ראובני: "לא ירכב אדם על אופניים אלא אם כן הם מצויידים בכל עת בפעמון, במנגנון בלימה יעיל לעצירה, במחזיר אור מאחורי האופניים"
אברהם פורז: 131.
חוה ראובני: "הציוד המפורט בתקנה 130 יהיה בכל עת במצב תקין".
אברהם פורז: אני מציע להוריד ל-100.
אברהם פורז: 132.
חוה ראובני: לא ירכב אדם על אופניים בזמן תאורה אלא אם מאיר קבוע מלפנים המפיץ אור לבן הנראה למרחק במזג אוויר נאה מרחק 150 מטר לפחות לפני הרכב.
צבי יוזנט: זה לא יכול להיות.
צבי יוזנט: זה צריך להיות 100 שקל.
אברהם פורז: 100 שקל.
אברהם פורז: 136 גם צריך להיות 100 שקל קנס.
אברהם פורז: המצב היום הרבה יותר טוב ממה שהיה בעבר, במובן הזה שהרבה יותר שטחים מוארים.
אברהם פורז: פעם, בשנות ה-50, כשהיית נוסע בצידי הדרך היתה עלטה מוחלטת, לא ראו את האופניים, לא ראו שום דבר.
אברהם פורז: 137.
חוה ראובני: "אדם שבבעלותו בעל חיים ימנע אותו מלהעלות על דרך או לשוטט או לנוע בה אלא בפיקוחו.
חוה ראובני: לא ישאיר אדם בעל חיים בדרך ללא השגחה.
אברהם פורז: מדובר פה על סוסים?
דן לינק: זה כולל גם גמלים בנגב שהורגים בני אדם.
אברהם פורז: איך אנחנו מבדילים בתקנה בין חתול או כלב ובין פרה?
אברהם פורז: החיות הגדולות מסכנות את הנוהגים בכביש והכלב מסכן את עצמו.
אברהם פורז: צריך לפצל את התקנה.
אברהם פורז: אני מציע שהתקנה תפוצל כך שעל חיית מחמד יהיה קנס של 100 שקל, ועל פרות וגמלים יהיה קנס של 250 שקל.
שולמית שמעון: כשנתקלים בפרה אחת על הכביש מאוד קשה למצוא את הבעלים שלה.
אברהם פורז: רבותי, מדובר בעבירה חמורה מאוד שהקנס עליה היה צריך להיות 500 שקל, אבל התחושה שלי היא שאם הסכומים גבוהים מידי אז לא ישלמו שום דבר.
אברהם פורז: אנחנו נשאיר את הקנס לגבי חיות שאינן חיות מחמד 250 שקל ולגבי חיות מחמד 100 שקל.
אברהם פורז: 138.
חוה ראובני: "לא יוליך אדם עדר בדרך אלא אם אין אפשרות להוליכו במקום אחר, ובלבד שנקט את כל האמצעים כדי למנוע ככל האפשר הפרעת התנועה.
חוה ראובני: המוליך בעל חיים או הרוכב עליו בכביש לא יוליכו אלא בצד הימני הקיצוני אם יש בכביש מדרכה או בשוליים הימניים שבדרך אם אין מדרכה, ולא יוליך זה בצד זה יותר משני בעלי חיים פרט לאמור בתקנת משנה א.
חוה ראובני: על אף האמור בתקנת משנה א, מותר לשוטר הרוכב על בעל חיים להוליך אותו בצד השמאלי של הכביש".
אברהם פורז: 139.
חוה ראובני: "לא יוליך אדם בדרך שיירת גמלים אלא שהם קשורים זה לזה.
אברהם פורז: 141.
חוה ראובני: "מתקרב רכב מנועי אל בעל חיים, יעשה הרוכב על בעל החיים או המוליך אותו ככל אשר על ידו כדי לפנות את הדרך לרכב מנועי".
אברהם פורז: 142.
חוה ראובני: "המוליך בעל חיים בודד או הרוכב עליו בדרך, ישא בזמן התאורה בצידו השמאלי פנס דולק לבן או צהוב בהיר הנראה ממרחק סביר לעוברי דרך משני הכיוונים, מלפניו או מאחוריו.
חוה ראובני: לא יוליך אדם ולא יורשה לאדם להוליך עדר בדרך בזמן התאורה אלא אם אדם אחד נושא בראש העדר בצידו השמאלי פנס דולק באור לבן.."
אברהם פורז: 250 שקל יספיקו בשביל זה.
אברהם פורז: 143.
חוה ראובני: הוראות תקנות 21 עד 23, 25 ו-28 מפנות לכל מיני תקנות אחרות של התנהגות בדרך.
חוה ראובני: "..
חוה ראובני: יחולו על אדם המסיע עגלת יד בדרך כאילו היה נוהג ברכב שאינו.
אברהם פורז: 145(ב).
חוה ראובני: "אם כלי הרכב המעורבים העומדים במקום אירוע, גורמים או העלולים לגרום הפרעה לתנועה, יפנו נוהגיהם את הכביש לתנועה חופשית ומיד לאחר מכן.."
אתי בנדלר: אני מבקשת שתעברו על התקנה הקודמת כי היא בפירוש חלה גם על כסאות גלגלים.
חוה ראובני: 148.
חוה ראובני: "לא יפגע אדם בתמרור או באביזריו שהוצב או סומן כדין, לא יסלקו, לא ישחיתו, לא יזיזו, לא ישנהו ולא יטשטשהו".
אברהם פורז: למה זה רק 500 שקל?
אברהם פורז: זאת עבירה מאוד חמורה.
דן לינק: כל המפלגות עוברות על זה.
אברהם פורז: צריך להעלות את הסכום.
אברהם פורז: זאת עבירה של כוונה.
אברהם פורז: אני מציע להעלות ל-1000 שקל.
אברהם פורז: אני חושב שהדבקת סטיקרים זה דבר מאוד חמור.
חברי הוועדה: יגאל ביבי אבשלום וילן איתן כבל יוסף פריצקי מוזמנים: עדנה הראל,עו"ד לשכה משפטית, משרד המדע, התרבות והספורט יורם מוקדי,עו"ד מנהל המינהלת להסדרת השידורים, משרד התקשורת נחמן שי יו"ר, רשות השידור יאיר אלוני מנהל הטלוויזיה וסמנכ"ל, רשות השידור יואש אלרואי מנהל מחלקת הספורט, רשות השידור גיא זוהר סמנכ"ל תוכניות, חברות הכבלים יונה ויזנטל סמנכ"ל תוכן, חברת YES מילן טנזר מנכ"ל ערוץ הספורט דב אברמוביץ, עו"ד היועץ המשפטי, ערוץ הספורט
נושא: מכירת זכויות שידור של משחקי כדורגל
אברהם פורז: הנושא: מכירת זכויות שידור של משחקי כדורגל.
אברהם פורז: קבעתי את ישיבת הוועדה מאתמול להיום, לפי בקשתו של חבר הכנסת יוסי פריצקי.
יוסף יצחק פריצקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, שכינסת בדחיפות את הוועדה.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא צופה הדוק של משחקי כדורגל, אבל זה מוצר שהרבה מאוד צרכנים רוצים לראות אותו.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שאם מסתכלים על טבלאות הדירוג של התוכניות, בדרך כלל משחקי הכדורגל זוכים לדירוג מאוד גבוה.
יוסף יצחק פריצקי: האנטרס הציבורי שלנו הוא שכמה שיותר ציבור ישראלי יראה את משחקי הכדורגל של נבחרת ישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אני מתייחס לנבחרת ישראל בכדורגל כאל national institute.
יוסף יצחק פריצקי: מה שקורה בתחום הזה זה דבר מאוד מעניין ומאוד משונה.
יוסף יצחק פריצקי: נבחרת ישראל בכדורגל מוכרת את "זכויות השידור" של משחקיה לגופים מסחריים.
יוסף יצחק פריצקי: מה זאת אומרת נבחרת ישראל מוכרת את "זכויות השידור" של משחקיה?
יוסף יצחק פריצקי: מי נתן לה בכלל משהו למכור?
יוסף יצחק פריצקי: עומדים מתווכים עסקיים שונים ומשונים שמנהלים מו"מ די קשוח - בין אם ברשות השידור, בין אם זה בכבלים כדי למכור את זכויות השידור.
יוסף יצחק פריצקי: רשות השידור או זכיניות ערוץ 2 מוכנות לשלם כמעט כל מחיר כדי להביא את השידור הזה לצרכניהן.
יוסף יצחק פריצקי: האנטרס שלנו כנבחרי ציבור הוא להביא את השידור הציבורי של משחקי הכדורגל לכמה שיותר צופים.
יוסף יצחק פריצקי: היתה הצעה שאת השידור של משחק הכדורגל של ישראל ובוסניה ישדרו במסגרת pay per view.
יוסף יצחק פריצקי: צריך לזכור שאנחנו לא מדברים על תוכן השידור הציבורי אלא על העלות שלו.
אברהם פורז: רבותי, אני רוצה להביא לידיעת
אברהם פורז: כם מכתב שהגיע אלי אתמול.
אברהם פורז: יושב-ראש ההתאחדות לכדורגל, מר גברי לוי, אמר לי שהם לא יוכלו לבוא היום בגלל ישיבת הנהלה.
אברהם פורז: ביקשתי ממנו לשלוח מכתב.
אברהם פורז: במקביל גם שוחחתי טלפונית עם משה אביבי, שהוא היועץ המשפטי לאירגון.
אברהם פורז: אני אקריא לכם חלק מהמכתב.
אברהם פורז: "סעיף 47(1) לחוקת FIFA (ההתאחדות הבין לאומית לכדרוגל) קובע, בין השאר, כי ההתאחדויות הלאומיות (בכל מדינה מכירה FIFA רק בהתאחדות אחת) הנן הבעלים היחידים של זכויות שידור והעברה של משחקים ואירועים המתקיימים בתחום שיפוטן, ולכן: א.
אברהם פורז: זכויות השידור של משחקי נבחרת ישראל המתקיימים בישראל, הנן של התאחדות לכדורגל בישראל.
אברהם פורז: זכויות השידור של משחקי נבחרת ישראל המתקיימים בחו"ל, הנן בבעלות של ההתאחדויות המארחות.
אברהם פורז: זכויות אלה נמכרות, בדרך כלל, לגורמים עסקיים המעבירים אותן, בתמורה, לגורמי שידור במדינה האורחת (ישראל).
אברהם פורז: במהלך דברים כזה, נוצרות, לעיתים, מחלוקות בין הגורם העסקי לבין הגוף המשדר, לגבי גובה סכום התמורה בגין מכירת זכויות השידור, ובהעדר הסכמה עלול להיווצר מצב לפיו לא ימכרו הזכויות ולא ניתן יהיה לשדר את המשחק במדינה של הנבחרת האורחת.
אברהם פורז: בפועל, עד עתה, שודרו בארץ משחקיה של נבחרת ישראל בחו"ל.
אברהם פורז: חשוב להדגיש, כי להתאחדות האורחת אין מעמד או זכות כלשהם בכל הקשור למכירת או קבלת זכויות שידור אלה".
אברהם פורז: במילים אחרות: לא בידיהם הדבר.
אבשלום וילן: לפני שנה וחצי העברתי הצעת חוק בקריאה טרומית, שאומרת שמכיוון שמשחקי הנבחרת הלאומית בכדורגל הם רכוש כלל הציבור, חובה לשדרם בערוץ שידורי שמגיע לכלל האוכלוסייה.
אבשלום וילן: בעקבות הצעת החוק התקיימו שורה של פגישות עם נציגי התקשורת האלקטרונית ועם נציגי ההתאחדות לכדורגל.
אבשלום וילן: הגענו להבנה שאני לא מקדם את הצעת החוק הפרטית, וההתאחדות לכדורגל תעשה שימוש הוגן, זאת אומרת תאפשר לערוצים הציבוריים לשדר במחיר סביר את המשחקים.
אבשלום וילן: הרעיון הוא שאתה לא יכול להתערב ולהכריח את הערוץ הממלכתי או ערוץ אחר לשדר.
אבשלום וילן: לצערי, כבוד היושב-ראש, היו כמה נסיונות להפר את הסיכום הזה.
אבשלום וילן: אני מרגיש היום שפחות ופחות גורמים מגיעים בידיים נקיות.
אבשלום וילן: הויכוחים מתחילים תמיד על כמה עשרות אלפי דולרים, על כמה מאות אלפי דולרים.
אבשלום וילן: הפעם הגענו לשיא הגיחוך: שר האוצר של מדינת ישראל מתערב כדי לאפשר שידור משחק כדורגל במוצ"ש.
אבשלום וילן: יכול מאוד להיות שנצטרך לקדם את הצעת החוק.
אברהם פורז: מה אנחנו עושים אם זכויות השידור בחו"ל אינן שייכות לישראל?
אבשלום וילן: הנושאים האלה פתירים.
אבשלום וילן: עדיף להגיע להסכמים בלי לחוקק חוק.
אבשלום וילן: היעלה על הדעת שערוץ ממלכתי ישלם 6.2 מיליון דולר בשנה לקבוצת כדורסל כדי לשדר את משחקיה?
יוסף יצחק פריצקי: מכבי תל-אביב לא מקבלת מימון מהקופה הציבורית.
אבשלום וילן: ממי אתה חושב שזה מגיע?
אבשלום וילן: ממשלם האגרה.
אבשלום וילן: בכסף הזה יכולת לשדר 10 פעמים את כל הכדורגל.
יורם מוקדי: למיטב ידיעתנו, המצב מבחינת זכויות השידור הוא כזה, שברגע שהמשחק משודר בחו"ל, מי שמוכר את הזכויות זאת לא התאחדות הכדורגל הישראלית.
אברהם פורז: זאת התאחדות הכדורגל המקומית שם.
יורם מוקדי: במקרה הזה אביב גלעדי רכש את הזכויות בכל שלושת המשחקים לגוף בשם "אופה".
אברהם פורז: מה זה "אופה"?
יורם מוקדי: זה גוף שקנה את הזכויות.
יורם מוקדי: זה עוד איזה שהוא מתווך בדרך.
אברהם פורז: ממי הוא קנה?
יורם מוקדי: לנבחרת מקומית יש את הזכויות במשחקים שלה.
יורם מוקדי: כאשר המשחק בארץ, ההתאחדות שלנו יכולה למכור את הזכויות.
יורם מוקדי: ברגע שהמשחק בחו"ל יש לך בעיה להתערב.
יורם מוקדי: אני יכול להתערב לגבי משחק שמשודר פה.
אברהם פורז: ואם אתה בא ואומר לגוף שרוצה לשדר את המשחק של הנבחרת, שאתה רוצה לעשות הסכם על בסיס הדדיות.
איתן כבל: לא נראה לי שאנחנו משודרים בשידורים ישירים בחו"ל.
יורם מוקדי: תלוי מה.
יורם מוקדי: ישראל ספרד בהחלט כן.
יורם מוקדי: מנקודת המבט שלנו ברור שלא צריך חוק בשביל זה.
יורם מוקדי: יכול להיות מצב של pay per view.
יורם מוקדי: המועצה מנעה את זה בהחלטה מינהלית רגילה, כי לא היינו מוכנים שהמשחק יגיע לרבע מהאוכלוסייה ועוד ישלמו על זה 35 שקלים.
אברהם פורז: מה היה השיקול שלכם לאסור את זה?
יורם מוקדי: מקובל בעולם שיש שידורים בעלי אופי לאומי – ספורט, למשל - שלרוב הציבור יש זכות לראות, ולכן לא יעלה על הדעת שרק רבע מהאוכלוסייה תראה את זה ועוד תשלם על זה.
אברהם פורז: אם לא תאשרו pay per view וגוף אחר גם לא יקנה את זה, אז זה בכלל לא ישודר.
יורם מוקדי: יכול להיות שזה בכלל לא ישודר.
יורם מוקדי: יש שלושה, ארבעה ערוצים בישראל שמוכנים לשדר: הערוץ הראשון, הערוץ השני, הערוץ השלישי, שיעלה עוד מעט לאוויר, וערוץ 5 שמגיע לרוב הבתים בישראל.
יורם מוקדי: יש לנו 4 ערוצים שיתמודדו על הזכות לשדר.
יורם מוקדי: אנחנו חושבים שהעסק המסחרי עשה את שלו.
יוסף יצחק פריצקי: כן, אבל יש מוכר אחד.
אברהם פורז: הבעיה היא שההתאחדות לכדורגל איננה כאן.
אברהם פורז: היא מסתתרת מאחורי הטענה שהזכויות אינן שלה.
אברהם פורז: מאחר שזה על בסיס הדדי, השאלה היא אם היא שמרה על הסימטריה.
דב אברמוביץ: לא בטוח שהנושא של זכויות השידור הוא העניין.
דב אברמוביץ: לא חייבים לאכוף משהו על המוכר, אפשר לקבוע את ההסדרים לגבי הפלטפורמות שבהן זה ישודר.
אברהם פורז: מה הפירוש?
אברהם פורז: אם זה משחק שמתקיים במדינה זרה, אתה יכול לכפות על ההתאחדות לכדורגל?
דב אברמוביץ: אפשר לקבוע באיזה פלטפורמות זה ישודר פה בארץ.
דב אברמוביץ: ערוץ הספורט לא מתנגד לעצם הרעיון שיהיו שידורים מסויימים שישודרו בערוצים שהם נגישים לרוב הציבור.
דב אברמוביץ: תמיד חשבנו שזה צריך להיות נושא לחקיקה ראשית, כפי שזה קיים במדינות אחרות.
דב אברמוביץ: יש כאן פגיעה בזכויות קניין.
דב אברמוביץ: יש כאן שאלות שלפעמים מצריכות דיון ציבורי, כמו למשל מי צריך לקבוע איזה נכסים הם בעלי אופי לאומי.
אברהם פורז: בואו נצא מתוך הנחה שהזכויות שייכות למדינה המארחת.
אברהם פורז: מה בידנו לעשות בסיטואציה כזאת?