GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: החליטו להגדיל את הגרעון ב-4 מיליארד שקל, אז 10% מזה הוא בדיוק הסכום שצריך לייעד מראש לפתרון בעיית הענף הזה.
יגאל ביבי: אני אישית כואב את הנושא, כמי שהיה לו חלק בבניית רוב המלונות בטבריה, אלפי חדרי מלון שנבנו בתקופתי כראש עיריית טבריה.
יגאל ביבי: הייתי שם השבוע וראיתי עיר שוממה.
יגאל ביבי: בחודש אוגוסט בעבר לא היית יכול לעבור בעיר מרוב עומס של אנשים.
יגאל ביבי: רבותי, משאבים כל-כך רבים הושקעו.
יגאל ביבי: חשבתי שאתרום לכלכלת טבריה, אשן שם יומיים בבית-מלון ואלך למרחצאות אל-חמה.
יגאל ביבי: התקשרתי לחמת גדר והם אמרו שהם משפצים.
יגאל ביבי: באוגוסט?
יגאל ביבי: ריבונו של עולם.
יגאל ביבי: בשיא העונה מצאו זמן לשפץ את אל חמה.
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, האם בטבריה זאת לא היתה תיירות פנים בעיקר?
אבי זנדברג: 70% תיירות חוץ ו-30% תיירות פנים.
מיכאל קליינר: וזה דווקא בתקופה שאפשר ללכת על הכנרת ...
יגאל ביבי: אני מסתכל על הממשלה ונדהם.
יגאל ביבי: רבותי היקרים, אמר מר אבי אלה ש-60,000 אנשים נפלטו מהענף.
יגאל ביבי: אני מעריך ש-20,000 מהם לפחות מקבלים דמי אבטלה.
יגאל ביבי: זה לבד עולה למדינה 600 מיליון שקל, רק דמי האבטלה שמשלמים לאנשים האלה.
יגאל ביבי: לדעתי אם היו לוקחים אפילו 100 מיליון שקל או 200 מיליון שקל ומשקיעים בנושא הזה - יותר פסטיבלים, יותר שיווק, יותר קשר עם ראשי הצליינות, עם ראשי הכמורה, יותר ועידות - אז היה גם נכנס כסף למדינה והיו מביאים עוד חצי מיליון תיירים.
יגאל ביבי: לדעתי עובדים בנושא הזה בצורה שלומיאלית, לא נכונה ולא חכמה.
יגאל ביבי: אני מצטרף לדיעות שהביעו חברי הכנסת אברהם הירשזון וישראל כץ.
יגאל ביבי: אם הממשלה לא תתפקד בנושא הזה לדעתי לא תהיה ברירה.
יגאל ביבי: חמור מאוד שבשעת חירום נצטרך חקיקה בנושא.
יגאל ביבי: לכן אני קורא לשר התיירות שידרבן את הממשלה.
יגאל ביבי: אני אומר לך, על ארץ ישראל אתה לא עושה משבר, אבל לפחות על הבטחון הכלכלי של ארץ ישראל תעשה משבר.
רחבעם זאבי: עד עכשיו היית בסדר.
רחבעם זאבי: עכשיו אתה מלכלך.
יגאל ביבי: בנושא הפטור מארנונה רציתי לשאול: למה רק ל-3 חודשים?
יגאל ביבי: האם המשבר נגמר?
יגאל ביבי: הרי החלטנו בזמנו בוועדת הכלכלה להוריד את הארנונה עקב המשבר, מאחר והאנשים לא יכולים לשלם.
יגאל ביבי: לפי פקודת העיריות אתה יכול לתת הנחה בארנונה רק למגורים ולא לגופים כלכליים, לכן היינו צריכים החלטה מיוחדת, שגם בתחום כלכלי אפשר לתת הנחה בארנונה.
יגאל ביבי: אני חושב שלפחות דבר אחד צריך להחליט היום, שקוראים לממשלה להאריך את ההסדר של הארנונה.
יגאל ביבי: אני בטוח שכל ראש עירייה נורמלי, שמקבל 2/3 מההכנסה של הארנונה, צריך לנשק את היד ולשמוח.
יגאל ביבי: נכון שישנם מספר ראשי ערים, לצערי, שאינם מתפקדים, גם בערי תיירות.
יגאל ביבי: אם הם לא מתפקדים אז שר הפנים אולי צריך להגיד להם שהם צריכים לתפקד.
איתן כבל: לעתים נדמה - ואני אומר את זה לנו, לחברי הכנסת - שדיונים מן הסוג הזה הם דיונים של איזה כת סודית שדנה בתוך עצמה על כל מיני עניינים.
איתן כבל: מעת לעת מצליח לחדור לתוכה נציג האוצר ואומר מלה כזאת או אחרת, אך שום דבר לא קורה.
איתן כבל: התיירות היא לא ענף שיש לו קבוצת לחץ, לא בין חברי הכנסת, לא בשום מערכת.
איתן כבל: אני לא רואה אותם יוצאים לשרוף צמיגים, מפגינים ועושים את מה שבדרך כלל עושות קבוצות אחרות.
איתן כבל: אם אנחנו, חברי הכנסת הנוכחים כאן, השתכנענו - ושמעתי את כל אחד מהחברים כאן, שכולם הביעו שכנוע עמוק - בואו ניקח על עצמנו להיות קבוצת הלחץ שלהם.
איתן כבל: דהיינו, אם שתי הוועדות המכובדות האלה תיקחנה על עצמן להגדיר, אולי לא את כל הנושאים שהועלו כאן, אבל להחליט מה אנחנו חברי הכנסת חושבים, גם אם לא תמיד בהסכמה מלאה של האוצר או של נציגי ענף התיירות, כנושאים הקריטיים להצלת הענף הזה.
איתן כבל: אנחנו נצטרך לעשות מעשה, או בחקיקה, או בהפעלת לחץ על המערכות באוצר.
איתן כבל: אחרת, תהיה לנו תחושה של חוסר תכליתיות.
איתן כבל: גם קודם ידעתי, כי אני מתעניין בנושא, שהמצב הוא קשה מאוד.
איתן כבל: עכשיו אני יודע שהמצב הוא עוד יותר קשה.
איתן כבל: אני גם לא רוצה שתהיה לי תחושה של אי-נחת על כך שישבתי בישיבה, שמעתי דברים מאוד קשים, חברים מהענף הגיעו ואמרו את שלהם, נציג האוצר - ואני מכבד את נציגי האוצר - אמר את דברו, והפינג פונג בינינו חברי הכנסת לבין נציג האוצר היה קצת מביך, וזה חוזר על עצמו.
איתן כבל: אם אנחנו מתייחסים לעצמנו ברצינות, יש לנו כאן הזדמנות.
איתן כבל: קיימות כבר הצעות חוק אמיתיות.
איתן כבל: לא כולן פופוליסטיות.
איתן כבל: בואו נקים צוות משנה, נקבע לו לוח זמנים של 7-10 ימים ויועלו 2-4 נושאים, לא יותר, שיכולים להציל את הענף.
אברהם פורז: רבותי, האנשים האלה לא באו לדבר אלא באו לשמוע מאיתנו פתרונות.
צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, אחרי הברכות, ואני מצטרף לכל המברכים, אני רוצה לפנות לידידי מהאוצר.
צבי הנדל: לא באופן פרטי.
צבי הנדל: באופן אישי אנחנו אוהבים אותך.
צבי הנדל: אתה מייצג כאן משרד.
צבי הנדל: אני רוצה שנדע כולנו, מקובל לחשוב שהשקעה בבנייה, השקעה בתשתיות מביאה להנעת המשק מבחינה כלכלית.
צבי הנדל: אני טוען שהתיירות, על כל מרכיביה, עולה על הבנייה ועל התשתיות, אני לא רוצה להגיד עשרת מונים, אבל עולה עליהם משמעותית כמנוף להנעה כלכלית של המון עסקים קטנים ובינוניים, שלפעמים קשה לחבר אותם עם התיירות אבל הם חיים ומתים על בסיס התנועה התיירותית.
צבי הנדל: אני רואה באוצר משרד שאמור לחשוב חשיבה מקרו-כלכלית ולא רק מהיום למחר.
צבי הנדל: לא לראות רק את הכסף שיוצא החודש או ב-3 החודשים האלה אלא מה קורה לענף שלם, שמרכיבים חשובים בו, ובדרך כלל הטובים, מוצאים לעצמם אפיקים אחרים ועוזבים את הענף.
צבי הנדל: מה יקרה לנו מחר כשיהיה בעזרת ה' טוב?
צבי הנדל: למרות שאני שומע כל לילה את הפצצות שנופלות בישוב שבו אני גר, אני מאמין שזה יגמר בשלב מסויים, שבסוף כולם יבינו שאי אפשר כך והתיירות תחזור.
צבי הנדל: התשתית שאותה בנו במשך שנים יכולה להיהרס.
צבי הנדל: אני מציע לכולנו להבין שכל אגורה שאנחנו נשקיע בנושא הזה היא השקעה ממדרגה ראשונה, כאילו סללת כביש או בנית בתים או כל דבר אחר.
צבי הנדל: לטענתי הרבה יותר, וגם באופן הרבה יותר מיידי.
צבי הנדל: אני לא אחזור על ההצעות שהועלו כאן.
צבי הנדל: יש הצעות טובות.
צבי הנדל: מכל ההצעות אני לוקח את מה שאמר ידידי חבר הכנסת איתן כבל, על שאין לתיירות לובי והם גם לא שורפי צמיגים.
צבי הנדל: על מנת שגם הוועדות תוכלנה להשפיע, כי אני יודע שאנחנו מתפזרים ולראשי הוועדות היושבים כאן יש עוד אלף דברים אחרים, אני מציע להקים לובי.
צבי הנדל: אני מציע שידידי חבר הכנסת הירשזון ירכז את הלובי הזה, יזנב בכל מי שצריך, גם בוועדות וגם מחוץ להן.
צבי הנדל: בלי קבוצת לחץ, לא יחוקקו החוקים ולא יהיה מי שיעסוק ויטפל בזה.
צבי הנדל: אני מציע שהוא ירכז קבוצת לחץ כזאת של חברי כנסת כי הוא איש המקובל על כולם.
צבי הנדל: צריך להריץ את זה, ומהר.
צבי הנדל: אולי הוא גם אינטרסנט, שמעתי שלגוף שהוא עומד בראשו יש כמה בתי מלון בים המלח, אז זה בוודאי יניע אותו עוד יותר.
צבי הנדל: על מנת שההחלטות שהוועדות תקבלנה יהיו במעקב וכדי שיזנבו בהן, כדי שלא ניפגש עוד חצי שנה ונבכה למה לא עשינו ורק נסתכל על נתוני האבטלה, אני חושב שאם תהיה קבוצת לחץ כזאת - שאני מציע שכל חברי שתי הוועדות יצטרפו אליה - יש סיכוי שהעניינים יזוזו, ויפה שעה אחת קודם.
צבי הנדל: לאוצר: אל תשכח, זה מניע כלכלי ממדרגה ראשונה.
צבי הנדל: אל תראו את זה כזריקת כסף חד-פעמית.
צבי הנדל: זה השקעה אדירה שאסור לפספס אותה.
צבי הנדל: לתיירות אין חיי מדף.
צבי הנדל: יום שעובר, לא חוזר.
צבי הנדל: זה הורס כלכלית ובסופו של דבר נבכה כי התשתית לא תהיה קיימת כשנזדקק לה.
מיכאל קליינר: הדברים נאמרו.
מיכאל קליינר: הדיעה היא בסך הכל ברורה.
מיכאל קליינר: יש קונצנזוס בעניין, ולפעמים קונצנזוס זה בעיה, כי לעתים קרובות היכולת להניע משהו היא דווקא כאשר יש כאלה שמתנגדים ואז התומכים מתלהבים ומארגנים.
צבי הנדל: אני מוכן להתנגד ...
מיכאל קליינר: אין ספק שהדיון היה צריך להיות בממשלה, בגלל אופיו, ולא כאן, אבל היות והוא לא היה בממשלה אני מברך כמובן את שני יושבי-הראש על יזום הדיון הזה שכן יכול להזיז דברים.
מיכאל קליינר: לא בטוח שיזיז, בדרך כלל דיונים כאלה לא מזיזים.
מיכאל קליינר: השאלה היא מה צריך לעשות.
מיכאל קליינר: אני מסכים שהאיום על הממשלה לעצור תקציבים הוא כבר איום שנשחק.
מיכאל קליינר: בסופו של דבר אגף התקציבים מאוד אוהב לעצור תקציבים, זה חלק מהמדיניות, כך שזה לא מפחיד אותו.
מיכאל קליינר: מול משרדים מסויימים זה אפילו מסייע לו.
ישראל כץ: זה חסך לו הרבה כסף השנה.
מיכאל קליינר: לגבי חקיקה באופן עקרוני: ידועה עמדתי.
מיכאל קליינר: אני חושב שיש לי שותף אחד לפחות בכנסת בעניין הזה, יושב-ראש ועדת הכלכלה.
מיכאל קליינר: עצם העובדה שהכנסת קובעת סדרי עדיפויות באמצעות הצעות חוק פרטיות היא דרך פסולה.
מיכאל קליינר: אני מאמין שהכנסת צריכה לקבוע סדרי עדיפויות תקציביות בדיון על התקציב.
מיכאל קליינר: אחרת, זה הכל מקרי.
מיכאל קליינר: אבל בנושא התיירות, כל-כך ברור שפה יש אינטרס כלכלי חד, מובהק, שונה מנושאים אחרים, שכל הצעה שכאן תעלה בסופו של דבר תוסיף הכנסות למדינה ולא תיגרע מהן.
מיכאל קליינר: אתן דוגמא כדי לסבר את האוזן.
מיכאל קליינר: כאשר דנו בוועדת הכספים על אותו היטל כדי להגן על תעשיית הלבידים היתה בעיה.
מיכאל קליינר: אם תטיל את ההיטל אז תציל כמה מפעלים בתעשיית הלבידים, שזה מאוד חשוב, אבל תפגע בתעשיית הרהיטים מכיוון שכך תייקר להם את חומרי הגלם.
מיכאל קליינר: במקרה ההוא אין סכום של אפס אלא במקום מסויים אתה מרוויח ובמקום מסויים אתה מפסיד.
מיכאל קליינר: בתיירות זה כמעט נטו.
מיכאל קליינר: חוץ אולי מהמונית לנתב"ג, כל תייר ישראלי ששכנעת לנפוש בטבריה או באילת, בחיפה, בתל-אביב או בירושלים במקום באיי יוון, תורכיה או אי-שם באירופה, הרווח למשק הישראלי הוא כמעט רווח נטו.
אברהם פורז: אני לא חושב שמנכ"ל אל-על כל-כך מסכים איתך, אבל לא חשוב.
מיכאל קליינר: נכון, פרט לאל-על ולמוניות.
מיכאל קליינר: אבל אין ספק שהפרופורציות הן הרבה יותר חד-משמעיות מאשר בכל ענף אחר מבחינת מספר מקומות העבודה שכל החלטה כזאת לבצע נופש בארץ תורמת.
מיכאל קליינר: הבעיה היא בעיית תשתיות.
מיכאל קליינר: למשל באילת, בצדק ציינו כאן, היות ובעצם כל המערכת קיימת, כל אמצעי הבידור, כל התשתיות, אז אדם יכול לקבל באילת כל מה שהוא מקבל במקום אחר.
מיכאל קליינר: לצערי לא בכל המקומות בארץ, כולל בטבריה למשל, אפשר להעניק את אותה אלטרנטיבה מבחינת סוג הבילוי או מה שהתייר מחפש.
מיכאל קליינר: את זה אי אפשר לפתור ביום אחד.
מיכאל קליינר: ברור שצריך ללכת על תמריצים.
מיכאל קליינר: אני לא הייתי נבהל מההצעה של חבר הכנסת הרב ליצמן לוּ היא היתה אפשרית חוקית מכיוון שהיא הולכת בכיוון הנכון.
מיכאל קליינר: הרי בסופו של דבר כמות הכסף שאתה יכול לקבל מהמדינה היא מוגבלת.
מיכאל קליינר: אני חושב שהיא פשוט בלתי מעשית.
מיכאל קליינר: כלומר, היום להגיד למי שנוסע לחוץ-לארץ שישלם היטל ובו הוא יסבסד את התיירות בארץ, לדעתי זה רעיון נכון אך הוא בלתי מעשי.
מיכאל קליינר: מה שמעשי הוא לתת תמריץ.
מיכאל קליינר: אני לא נכנס לפרטים כי הזמן קצר.
מיכאל קליינר: בין המע"מ, בין הארנונה - בסופו של דבר אתה תוזיל את התיירות פה בארץ, תשיג תיירים פה בארץ ובסך הכל החשבון הכלכלי יהיה פלוס של גביית מיסים, כי התייר בארץ אוכל ושותה וקונה בקניון במקום הנופש במקום לקנות בחוץ-לארץ.
מיכאל קליינר: אין לי ספק בעניין הזה מבחינה כלכלית.
מיכאל קליינר: אפשר גם לעשות את התחשיב.
ישראל כץ: המע"מ לא קשור לזה כי התיירים מקבלים פטור ממע"מ.
מיכאל קליינר: אבל לגבי הישראלים.
מיכאל קליינר: הרי אם אתה מוזיל את המחיר לישראלים אז יש פיתוי שרבים מאוד ישארו פה בארץ.
מיכאל קליינר: כמובן שצריך לא לשכוח את כל הדברים: תיירים נוצרים אוהבי ישראל, תיירים יהודים, תיירים ממזרח אירופה שהמצב הבטחוני פחות מבהיל אותם.
מיכאל קליינר: אכן צריך להתייחס אל מה שקרה בתיירות כאל אסון טבע.
מיכאל קליינר: הרי זה לא בשל ניהול עסקי לא נכון.
מיכאל קליינר: אולי לעתיד, אדוני נציג האוצר, צריך לחשוב על קרן לנזקי תיירות, היות והוא ענף רגיש, לכן יש מקום להתחיל לבנות אותה.
מיכאל קליינר: בינתיים צריך לשלם על כך שלא בנו קרן כזאת.
מיכאל קליינר: דבר אחרון, כמובן שיש כל מיני גופים שעוסקים בתיירות חוץ וצריך למצוא דרך לסייע להם - פה זה כן מתקציב המדינה - ולשמור על אפיקי השיווק בחוץ-לארץ ליום שהעסק יתחדש.
מיכאל קליינר: אם ייסגרו לנו האפיקים אז המחיר של החידוש יהיה גבוה מאוד וגם יהיה קשה לבצע.
יורי שטרן: אין ספק שמכל הענפים שניזוקו מהמהומות ומהאירועים ב-10 החודשים האחרונים, ענף התיירות הוא בצרה ייחודית.
יורי שטרן: הוא בעצם נמחק במידה רבה.
יורי שטרן: אם באמת אנחנו מגיעים למיליון תיירים, זה דבר שהוא חסר תקדים.
יורי שטרן: זה מחזיר אותנו אחורה לשנות ה-50.
יורי שטרן: מתוך המיליון האלה, 800,000 היו כל מיני קרובי משפחה ואחרים, שמבחינה כלכלית לא מפרנסים אף אחד מגורמי התיירות.
יורי שטרן: לכן, מדובר פה בקטסטרופה והראייה צריכה להיות כזאת.
יורי שטרן: אני מבקש להזכיר בפרוטוקול כמה מן הדברים שנאמרו, כדי שלא ילכו לאיבוד, ומבקש שזה יוזכר בסיכום הישיבה.
יורי שטרן: - גם הנושא של מצוקת מורי דרך והפתרון לאבטלה שלהם; - גם הנושא של ביטוח לאוטובוסים תיירותיים, שזה באמת דבר שמזכיר את סיפורי חלם; - גם העניין של הארנונה.
יורי שטרן: אנחנו יכולים להמליץ שמשרד הפנים בתעריפים שלו יוריד את הארנונה לבתי מלון לשליש, שמשרד האוצר ישלים את השליש שלו והרשות - אם היא רוצה לגבות, שתנסה.
יורי שטרן: אם היא רוצה לסייע לענף אז שתלך לקראתו.
יורי שטרן: כי אחרת, זה באמת תלוי ברשות המקומית ואז כל השרשרת תקועה; - וכן מה שאמרו מארגני התיירות הנכנסת.
יורי שטרן: הם בעצם המשווקים והתמיכות שהם מקבלים מקרן שיווק או באמצעים אחרים הן פשוט חיוניות לשמירת המיקום שלנו בשוק העולמי.
יורי שטרן: עוד כמה דברים קטנים.
יורי שטרן: העניין של אישורי כניסה.
יורי שטרן: יושבת כאן גברת אהובה גנור.
יורי שטרן: אנחנו התמודדנו בהצלחה מעטה במשך שנים עם הסיפור הזה במזרח אירופה.
יורי שטרן: זה פשוט בלתי אפשרי.
יורי שטרן: אני מבקש ממך, כבוד השר, אתה צריך לקיים מגע רצוף עם שר הפנים כדי למצוא הסדרים אחרים ולא אלה ש"דופקים" כל יום את התיירוּת מרוסיה ומאוקראינה.
רחבעם זאבי: לא רק מאוקראינה.
רחבעם זאבי: גם מאמריקה הלטינית ומהמזרח הרחוק.
רחבעם זאבי: השבוע "דפקו" קבוצה מאמריקה ומסין.
יורי שטרן: יותר זול למדינת ישראל לשלם לפקחים, שימצאו את העובדים הלא-חוקיים ואת מי שמעסיק אותם מאשר לסרב, כי כל סירוב גורם לשרשרת.
יורי שטרן: סוכנות הנסיעות ש"נשרפה" עם הקבוצה שביטלו לה את הביקור, היא פשוט לא עובדת יותר עם ישראל, וכך חוגים רחבים.
יורי שטרן: תגובת השרשרת היא כל-כך עמוקה שהדבר הזה פשוט חייב להיפסק.
יורי שטרן: זה לא עולה כסף למדינת ישראל.
יורי שטרן: זה יכניס כסף למדינת ישראל אם נמצא פתרונות פחות ברבריים.
יורי שטרן: דיברו על מלונות ים המלח.
יורי שטרן: מלונות ים המלח מפרנסים את המועצה האיזורית הכי עשירה במדינה.
יורי שטרן: יושבים שם כמה קיבוצים שמקבלים את כל התשלומים מבתי המלון ומעט מאוד מזה חוזר לתשתיות, לביוב ולאחזקה השוטפת של איזור התיירות.
יואב גבעתי: זה לא נכון.
יואב גבעתי: תבוא, תשאל, תלמד, תברר לפני שאתה קובע דברים כאלה.
יורי שטרן: אני הייתי, שאלתי ולמדתי.
יורי שטרן: אני חושב שאיזור בתי-המלון בים המלח צריך להיות איזור נפרד, ואת הארנונה שלו יש להשקיע בתיירות בים המלח.
יורי שטרן: מבחינת ההתארגנות שלנו, הציע פה חבר הכנסת הנדל להקים לובי לתיירות.
יורי שטרן: אני פעמיים, גם בכנסת הקודמת וגם בנוכחית, הקמתי את הלובי.
יורי שטרן: אולי באשמתי לא היתה לו השפעה יותר מדי גדולה, אבל ההרשמה של חברי הכנסת היתה מזערית, במיוחד בכנסת ה-15.
יורי שטרן: אנ לא מאמין בלובי.
יורי שטרן: אני רוצה לחזור להצעה שפעם התקבלה בישיבה משותפת של שתי הוועדות, ועדת הכלכלה וועדת הכספים.
יורי שטרן: היתה המלצה להקים ועדת-משנה לשתי הוועדות לנושא התיירות.
יורי שטרן: אם לא עכשיו ואם לא לענף הזה אז אין טעם בכלל לוועדות כאלה.
יורי שטרן: אני רוצה שנחזור להצעה הזאת.
יורי שטרן: אם חבר הכנסת הירשזון, שהוא באמת מאוד מתאים, ירצה לעמוד בראשה ---
מיכאל קליינר: עדיף שיושבי-ראש הוועדות יטפלו, תאמין לי.
יורי שטרן: אני חושב שכאשר יש ועדת-משנה או גוף שעוסק כולו בנושא, זה הכי טוב.
יורי שטרן: ולשר התיירות, אני מציע לנסות להקים צוות חירום בין-משרדי.
יורי שטרן: אני יודע שאתה פועל לכיוון הזה וזה לא כל-כך מתקבל.
יורי שטרן: אולי גיבוי של הוועדות יסייע, אבל המצב הוא בהחלט חירום והצוות צריך להיות בהתאם.
רחמים מלול: אני לא רוצה לחזור על דברים שכבר נאמרו.
רחמים מלול: אדוני השר, רבותי יושבי-ראש שתי הוועדות החשובות, ועדת הכספים וועדת הכלכלה.
רחמים מלול: לעתים מתכנסת ועדה בכנסת לדון בגורלם של 100 עובדים, בגורלו של מפעל קטן אי-שם בצפון או בדרום.
רחמים מלול: היום אנחנו דנים בגורלם של עשרות אלפי עובדים.
רחמים מלול: לכן אני לא מבין את ההתפעלות האדירה מכך ששתי ועדות חשובות התכנסו בפגרה.
רחמים מלול: עוד מעט באמת יחשבו האורחים שלנו שחברי הכנסת בפגרה נופשים 3 חודשים ולא נמצאים בכלל בכנסת.
רחמים מלול: אם לא היינו עושים את זה, היינו מועלים בתפקידנו.
רחמים מלול: היינו חייבים להתכנס.
מיכאל קליינר: לא רק שהם חשבו שאנחנו נופשים.
מיכאל קליינר: חשבו שאנחנו נופשים בחוץ-לארץ.
רחבעם זאבי: 5 משרי הממשלה יצאו לנופש בחוץ-לארץ.
רחבעם זאבי: מחיתי על כך בישיבת הממשלה אך לא עזר לי.
ישראל כץ: השר זאבי, אולי נקים את הפלמ"ח?
ישראל כץ: ...
יורי שטרן: זה לא פלמ"ח כבר.
יורי שטרן: זה פלמ"ח דה-מיורקה ...
רחמים מלול: אני עוד לא הייתי בחוץ-לארץ מאז עליתי לארץ.
רחמים מלול: הועלו פה שתי בעיות מרכזיות.
רחמים מלול: האחת, שימור תשתיות והשניה, פיטורי עובדים.
רחמים מלול: דומני שעסקנו במיוחד בבעיה הראשונה של שימור התשתיות.
רחמים מלול: בתחילת דברי אומר שאני תומך בכל ההצעות שהועלו פה.
רחמים מלול: אני מזדהה עם המצוקה האמיתית של ענף המלונאות וענף התיירות.
רחמים מלול: כמובן שאנחנו נתמוך בכל חוק שיוצע בנושא הזה.
ישראל כץ: היה חוק לגבי הגליל שלא תמכת בו.
ישראל כץ: האמירות הן יפות אבל צריך לכסות אותן.
ישראל כץ: אני לא רוצה שאחר-כך כשיעלו הצעת החוק שוב לא תתמכו בה.
רחמים מלול: אם תשאל אותי, חבר הכנסת כץ, מבחינת סדר העדיפויות היה עדיף להקפיא את חוק הנגב ולתמוך קודם כל בנושא התיירות.
רחמים מלול: אם תדבר על סדרי העדיפויות, זה עומד במקום הראשון.
רחמים מלול: לגבי הבעיה הראשונה של שימור תשתיות: הועלו פה הצעות שאני כמובן תומך בהן.
רחמים מלול: לגבי פיטורי העובדים: אני רוצה לומר דבר אחד למלונאים דווקא.
רחמים מלול: הרי תסכימו איתי שתיירות פנים יכולה לפתור את בעיית פיטורי העובדים.
רחמים מלול: נדמה לי שרק לאחרונה נפקחו עיניכם בנושא עידוד תיירות הפנים על-ידי מבצעי הורדת מחירים והנחות אך גם את זה אתם עושים על קצה המזלג, במיוחד בירושלים ואולי גם מעט בטבריה, שם מוקד המשבר.
רחמים מלול: אם תמשיכו במבצעים, אם תמשיכו לעודד תיירות פנים, אני בטוח שבעיית פיטורי העובדים לא תהיה כל-כך חמורה כפי שהיא כיום.
רחמים מלול: חישבו על עידוד תיירות הפנים, לא רק בעתות משבר אלא גם בזמנים יותר טובים.
רחמים מלול: אני מציע שאת מסקנות הדיון המהיר הזה נניח על שולחן הכנסת כבר בשבוע הבא, בכינוס פגרה מיוחד.
רחמים מלול: אינני יודע כמה חברי כנסת יבואו אבל כדאי להניח את זה כבר אז בשולחן המליאה.
אברהם פורז: רבותי, חשבתי שהדיון יימשך עד שעה 1 וקבעתי ישיבה נוספת לגבי המשבר בנמלים.
אברהם פורז: שם יש בעיה אחרת ואנשים מחכים כבר חצי שעה.
אברהם פורז: אנחנו לא גומרים את הדיון.
אברהם פורז: הדיון הזה ימשך.
אברהם פורז: לכן אני מתנצל מראש בפני כל אלה שביקשו רשות דיבור ולא ידברו היום.
אברהם פורז: הם ידברו בישיבה נוספת.
אברהם פורז: רחל אבנעים: אני מבקשת שתיתן לנציגי העובדים לדבר בקצרה.
אברהם פורז: לא שמעו את דבריהם.
אברהם פורז: אני אומר את דברי ואחר-כך אני אתן לך את רשות הדיבור ובכך הישיבה תסתיים.
אברהם פורז: אני רוצה לומר כמה דברים שמתגבשים לדעתי, על דעת כל חברי הכנסת הנוכחים פה.
אברהם פורז: אנחנו צריכים להיות אפקטיביים ופרקטיים.
אברהם פורז: אם ישיבה כזאת תיגמר רק בדיבורים, לא ייצא מזה שום דבר.
אברהם פורז: הכלי היחיד שיש בידי הכנסת הוא כלי של חקיקה.
אברהם פורז: אני מציע שחברי הכנסת שהיו נוכחים פה יגישו כולם הצעה לכנסת כהוראת שעה בנושאים הבאים: 1) אנחנו צריכים כהוראת שעה להכיר בהוצאות לבית מלון, טיולים, מורי דרך ונושאים נוספים של תעשיית התיירות כנושאים שמצדיקים הוצאה מוכרת, או הוצאה שאינה נחשבת אצל המעביד לצורך מס הכנסה, כהטבה לעובד, עד תקרות מסויימות כמובן.
אברהם פורז: הפתרון הזה, באופן כללי, הוא לא פתרון טוב כי בעקרון זה עלול לעודד תעשייה של קבלות פיקטיביות וכדומה, אבל לפעמים כשיש בעיה אתה צריך לפתור אותה, גם אם הפתרון לא מלא.
אברהם פורז: 2) משרד האוצר צריך להקציב כסף למשרד התיירות כדי לקיים את מה שעליו הצביע השר, אבל בעיקר מה שאמר חבר הכנסת הירשזון.
אברהם פורז: אני פסימי לגבי תיירות שבאה לצרכי נופש אבל אני חושב שאפשר להביא הרבה יותר תיירות יהודית לארץ, בתמיכת ארגונים יהודיים.
קריאה: וגם נוצרים אוהבי ישראל.
קריאה: יש תוכנית מוכנה במשרד התיירות.
אברהם פורז: בין היתר על-ידי סבסוד של המדינה.
אברהם פורז: פה זה הולך ישר לארגון, זאת אומרת, אתה לא פוחד שזה ילך לכיסים פרטיים אלא זה מסובסד על-ידי מחיר טיסה מוזל, על-ידי לינה מוזלת, על-ידי סיורים מוזלים.
אברהם פורז: הדברים האלה יכולים לדעתי להביא, כפתרון זמני, קבוצות של עשרות אלפי תיירים לארץ.
אברהם פורז: זה מצווה גם לצורך שמירת הקשר עם העם היהודי, ללא כל קשר לעניין הזה.
אברהם פורז: יש לזה גם byproduct, כי לדעתי הקשר שלנו עם העם היהודי, בעיקר בדורות שאחרי השואה, הוא קשר מאוד חשוב ולכן צריך לדעתי לעשות את הדבר הזה.
אברהם פורז: 3) צריך לתקופת ביניים לקבוע על כל הדברים האלה מע"מ בשיעור אפס.
אברהם פורז: נכון שכל הצעדים האלה הם לא צעדים נכונים לאורך ימים אבל כהוראת שעה לדעתי זה מה שצריך לעשות.
אברהם פורז: 4) צריך להורות בחוק על הקפאה מוחלטת של תעריפי הביטוח לגבי כלי הרכב הספציפיים שרצו להעלות בהם את התעריפים.
אברהם פורז: נכון שאולי אקטוארית באופן תיאורטי כלי רכב כזה צריך לשלם יותר ביטוח אבל כשהוא מובטל חצי מהזמן מעבודה והוא עומד מושבת, אז אקטוארית בכלל התעריף היה צריך לרדת, אבל מאחר ואין היום ביטוח שהולך נניח לפי צריכת הדלק או לפי פרמטרים אלא הביטוח הוא מוחלט, אנחנו נקבע שהתעריפים האלה מוקפאים בינתיים.
אברהם פורז: גם של רכב אשכול, גם האוטובוסים הקטנים.
אברהם פורז: מקפיאים את התעריף.
אמיר לוי: אתה מתכוון גם למוניות שלוקחות תיירים?
אמיר לוי: הרי גם המוניות נפגעו.
מיכאל קליינר: רק דברים שהם מובהקים ובמהותם הם רק לתיירות.
אברהם פורז: רק מוניות אשכול.
אברהם פורז: לא מונית רגילה.
אברהם פורז: הרי יכול להיות שיש עורך-דין שמייצג תיירים וגם הוא נפגע.
אברהם פורז: כשיש משבר כלכלי, כמו המשבר שאנחנו עוברים, כולם נפגעים.
אברהם פורז: אלא מה, יש מקומות בהם הפגיעה היא קטנה ויש מקומות בהם הפגיעה היא איומה.
אברהם פורז: אנחנו צריכים כסולידריות לאומית לאזן במידת הפגיעה.
אברהם פורז: נכון, גם עורכי-דין שמעבירים דירות בטאבו נפגעו כי יהודים מאמריקה כבר לא קונים פה דירות, כולם נפגעים.
אברהם פורז: אבל ברור שבתעשיית התיירות הפגיעה היא ברורה ובולטת והיא זקוקה ליותר תשומת לב מצד הציבור מאשר מערכות אחרות.
אברהם פורז: לכן צריך ברכב אשכול, שמיועד רק לתיירים, להקפיא את תעריף הביטוח.
אברהם פורז: 5) הסדר ארנונה צריך להימשך.
אברהם פורז: לא לרבע שנה אלא לתקופות הרבה יותר ארוכות.
ישראל כץ: במצפה רמון, כשפונדק רמון הגיע ל-27% ירידה בתפוסה והמועצה כן הסכימה לתת הנחה בארנונה, משרד האוצר לא איפשר את זה.
אברהם פורז: זה גם אבסורד.
עמי אתגר: לא התייחסת לשמירה על תשתיות שיווק.
אברהם פורז: זה במסגרת תקציב משרד התיירות.
אברהם פורז: אמרתי שמשרד התיירות יקבל תקציב, שחלק גדול ממנו יהיה מיועד לסבסד בעיקר קבוצות יעודיות שיגיעו לארץ, וחלק אחר למטרות אחרות.
אברהם פורז: שר התיירות יודע יותר טוב איך להשתמש בכסף.
ישראל כץ: יש רושם שמשרד האוצר לא נלהב לתת את חלקו, לא מעודד רשויות מקומיות לתת הנחה בארנונה, לא ממשיך את ההסדרים.
אברהם פורז: חבר הכנסת כץ, אני אפילו לא למראית עין בקואליציה.
אברהם פורז: אני מתכוון את מה שאמרתי כעת לנסח באופן משפטי כהצעת חוק בימים הקרובים.
אברהם פורז: אעביר אותה בין חברי הכנסת ונניח אותה על שולחן הכנסת.
אברהם פורז: גם נפנה לוועדת הכנסת שתפטור אותנו מחובת הנחה בפגרה וננסה לקדם אותה.
אברהם פורז: אני לא כועס על משרד האוצר.
אברהם פורז: תאמינו לי, להיות שר אוצר זה התפקיד הקשה ביותר במדינת ישראל.
אברהם פורז: יותר קשה מאשר להיות ראש ממשלה.
אברהם פורז: אולי בגלל זה הוא מוסיף את התואר "סגן ראש ממשלה" כדי שיהיה לו ניחומים ממשהו.
ישראל כץ: עוד לא הגיע לשם אף שר בכפייה.
מיכאל קליינר: אני מכיר כמה פוליטיקאים, שאיש לא מטיל ספק בחוכמתם,
מיכאל קליינר: שלא התפתו להיות שרי אוצר.
אברהם פורז: בכל מקרה, אני גם מבין את המצוקות של האוצר.
אברהם פורז: יום אחרי התיירות באה המשטרה, ויום אחרי זה בא הצבא, ולאחריו בא מישהו אחר.
אברהם פורז: לא חולף יום שאין שם מישהו שבא לבכות.
אברהם פורז: אבל פה לדעתי יש משבר אמיתי, שהוא הרבה יותר חמור מאשר בענפים אחרים והוא מחייב טיפול.
אברהם פורז: אני אכין את נוסח הצעת החוק.
אברהם פורז: ביום רביעי הבא למיטב הערכתי חברי הכנסת אמורים להיפגש בבניין הזה, מי שיהיה לו עניין.
אברהם פורז: אני אנסה להחתים חלק מחברי הכנסת, בהסכמתכם, וננסה לקדם את העניין הזה.
יעקב ליצמן: אני מציע תוספת אחת.
אברהם פורז: אתה מציע גם מס נסיעות.
יעקב ליצמן: לא אדבר על זה עכשיו.
איתן גוליק: למה לא לאחד שתי שנות מס ביחד?
איתן גוליק: שנת 2000 היתה שנה טובה, שנת 2001 שנה גרועה.
איתן גוליק: למה לא לאחד אותן ביחד?
איתן גוליק: זה מיוחד לתיירות.
אברהם פורז: אבל יש עוד ענפים כאלה.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על הוראת שעה עד סוף שנת 2002.
ישראל כץ: אני מציע לצרף את חבר הכנסת הירשזון, שדיברו עליו קודם כראש הלובי של העניין, לגיבוש הצעת החוק.
ישראל כץ: זה גם ירחיב את קבוצת התמיכה.
ישראל כץ: אתה, לצערנו, לא מהקואליציה.
אברהם פורז: אשמח מאוד אם מישהו אחר ייטול על עצמו את מלאכת הניסוח, אבל אני למדתי שכאשר מטילים דבר על יותר מדי אנשים, בסוף אף אחד לא עושה.
אברהם פורז: לכן אמרתי שאני אעשה.
יעקב ליצמן: אני מציע תוספת קטנה אחת.
יעקב ליצמן: אני חושב שהיות והתבשרנו היום שעומדת להתקיים פגישה בין שר התיירות לשר האוצר, הייתי שמח מאוד אם היו מצרפים אותנו לפגישה.
יעקב ליצמן: אם לא - אני לא מחפש דווקא את הפגישה - אני מציע לשר התיירות לדווח לשתי הוועדות אחרי הפגישה על תוצאותיה ואנחנו נחשוב בהתאם מה צריך לעשות.
רחל אבנעים: אני מודה ליושבי-הראש.
רחל אבנעים: צר לי מאוד שפרט לחבר כנסת אחד איש לא הזכיר את המימד הכי חשוב בכל העסק הזה, המימד האנושי, העובדים.
רחל אבנעים: אני מייצגת את עובדי בתי-המלון ואני מניחה שאותו גורל חל על כל מי שעוסק בתיירות.
רחל אבנעים: אני פונה לנציג האוצר.
רחל אבנעים: מתוך 36,000 עובדים נשארו במערכת 17,000.
רחל אבנעים: יצאו לחל"ת ל-3 חודשים בסך הכל 2,800 עובדים.
רחל אבנעים: כל היתר פוטרו.
רחל אבנעים: חלק גדול מהם, 3,000, ישבו על חשבונם בבית בחופשה ללא תשלום בלי תנאים סוציאליים.
רחל אבנעים: לפחות המלונאים היו הגונים וכל אלה שאישרו להם חל"ת לימודי שילמו עבורם את התנאים הסוציאליים.
רחל אבנעים: העובדים מיצו את כל החופשות שלהם.
רחל אבנעים: מדוע אף אחד פה לא הזכיר את הזכויות של העובדים?
רחל אבנעים: אם מחר יהיה עוד גל של פיטורים, העובדים האלה, שרובם בגיל מתקדם, לא יהיו זכאים לדמי אבטלה או להבטחת הכנסה והם גם לא ימצאו מקום עבודה אחר.
רחל אבנעים: אני מבקשת לכלול במסגרת ההצעות שלכם את הארכת הזכאות לדמי אבטלה לאותם עובדים לפחות לשנה.
רחל אבנעים: קחו בחשבון שרובם עובדים בשכר מינימום הוותק שלהם.
רחל אבנעים: אני רוצה שתדעו שמרבית מבין 17,000 האנשים שנשארו במערכת עובדים 2-3 ימים בשבוע בלבד, רק בסופי שבוע, או 4 ימים בשבוע במקרה הטוב ביותר.
רחל אבנעים: שכרם נשחק.
רחל אבנעים: רובם לא מקבלים הבטחת הכנסה והמצב הולך ומידרדר ונעשה קשה.
רחל אבנעים: אנחנו מבקשים שני דברים: להאריך להם את הזכאות לדמי אבטלה; וכן לאפשר להם לקבל השלמת הכנסה.