GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עובד קדמי: זה גם מוסדר היום בתקנה המוצעת וזה בסדר.
עובד קדמי: יחד עם זאת, חוק הגנת הצרכן עצמו, סעיף 17(ז), קובע באופן מפורש שהוראות הפרק הזה, פרק ד' בחוק הגנת הצרכן, לא יחול והוא פוטר את הצורך לציין את המחיר בשקלים.
סלעית קולר: זה לא מדויק.
סלעית קולר: אתה לא מדייק.
עובד קדמי: הוא פוטר את הצורך לציין את המחיר בשקלים.
עובד קדמי: אם רוצה בית מלון, כדי להקל על התייר, הוא מפרסם את המחיר גם בדולרים ואם התייר משלם בדולרים, הרי שהוא משלם את זה בדולרים ואין בעיה.
לאה ורון: ואם הוא רוצה לשלם בשקלים?
עובד קדמי: אם הוא רוצה לשלם בשקלים, יש את המחיר השקלי.
עובד קדמי: גם עם זה אין בעיה.
עובד קדמי: אם אנחנו רוצים לקבוע את השער, לא חוק שירותי התיירות יכול ומסמיך את שר התיירות לקבוע את השער משום שהחוק אומר רק מה מותר לשר לעשות בתקנות וזה אופן הצגת המחירים ופרסומם ולא עניין שערי המטבע שלא בסמכותו.
עובד קדמי: עם כל הכבוד, אם נרצה את הדבר הזה, אפשר לעשות את זה בתיקון חוק הגנת הצרכן.
רוני פיבקו: אני ממלא מקום נשיא התאחדות המלונות ואני רוצה לומר את דעתה של התאחדות המלונות בעניין הדירוג.
רוני פיבקו: נקדים ונאמר שמלונות ישראל אינם מתנגדים להפעלת הדירוג.
רוני פיבקו: דעתנו המקצועית שונה מדעתו של כבוד השר מאחר שאנחנו רואים בדירוג שיטה ישנה.
רוני פיבקו: היום יש שיטות אינטרנטיות שהלקוחות בעצמם מדרגים את בתי המלון.
רוני פיבקו: יחד עם זאת, אנחנו מכבדים את עמדתו של השר והריבון שעומד על דעתו בעניין הזה ואנחנו גם אמרנו לו שנשתף פעולה באופן מלא בעניין הדירוג בכל התהליך.
רוני פיבקו: היו שלושה עקרונות עליהם אנחנו הסכמנו.
רוני פיבקו: עיקרון אחד היה שהדירוג יהיה על פי מפרט בינלאומי כמו שנועז אמר, הדירוג יהיה וולנטארי והמימון יהיה על משרד התיירות.
רוני פיבקו: אנחנו לא רוצים דירוג ממשלתי כפי שהיה לפני עשרים שנים ונכשל.
רוני פיבקו: כל פעם ששאלו את שר התיירות למה אין דירוג, הוא אמר שהוא מחפש שיטה בינלאומית כדי לבצע דירוג.
אתי בנדלר: סליחה, למה התכוונת כשאמרת שהמימון יהיה על חשבון משרד התיירות?
רוני פיבקו: התהליך הזה הוא תהליך מאוד יקר.
רוני פיבקו: להביא חברה בינלאומית ולהביא אנשים שירוצו בין המלונות ויבדקו 270 פרמטרים, זה תהליך מאוד יקר והמלונות לא יכולים לספוג את הסכום הזה.
רוני פיבקו: משרד התיירות מתקצב, וזה גם מופיע כך בתקנות.
אתי בנדלר: לא ברור עד הסוף כי יש איזושהי תקנה שנגיע אליה בקשר לאגרה.
אתי בנדלר: נדבר על כך כשנגיע אליה.
רוני פיבקו: אנחנו מבקשים לומר שאנחנו מאוד מקווים שהדירוג שיתקבל לא ישליך אחר כך על דברים אחרים שלא קשורים לדירוג אלא שהוא יהיה דירוג מקצועי וששום רשות אחרת לא תשתמש בדירוג כדי לקבל כל החלטה אחרת שגם כך המלונות סובלים מעודף רגולציה.
יואל חסון: למה אתה מתכוון?
רוני פיבקו: למשל ארנונה.
רוני פיבקו: תבוא העירייה ותאמר שמהיום המלון הזה שילם כך, אבל מאחר שהיום הוא בדירוג חמישה כוכבים, הוא ישלם סכום אחר.
נועז בר-ניר: זאת ספירה כפולה.
נועז בר-ניר: ברור לך שזאת ספירה כפולה כי גם המטרז' של חמישה חדרים מראש יותר גדול, כך שבעצם הוא צריך לשלם פעמיים.
קריאה: זה יהיה המטרז' של הכוכב.
כרמל שאמה-הכהן: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?
כרמל שאמה-הכהן: על פי גישתכם, מי הכתובת לטיפול בפניות הציבור בעניין הזה?
נועז בר-ניר: משרד התיירות.
נועז בר-ניר: יש ממונה שמונתה.
לאה ורון: אתם תתנו את המענה לציבור הרחב כאשר הוא יגיע לבית מלון וימצא שמה שהובטח לו לא התקיים.
סלעית קולר: זה קורה כרגע ואין שום סיבה שזה לא ימשיך.
נועז בר-ניר: זה בהחלט ימשיך.
נועז בר-ניר: כן.
יואל חסון: לפני כן, יש לי שאלה.
יואל חסון: ההגדרות או ההגדרות המקצועיות שיקבעו מי מקבל ארבעה כוכבים, חמישה כוכבים, שלושה כוכבים, כמה הן יהיו נהירות לציבור?
יואל חסון: זאת אומרת, אדם שמגיע, איך הוא יכול לדעת לגבי המלון?
יואל חסון: יכולים גם להטעות כי ברגע שמכניסים את נושא הדירוגים, יכול להיות מצב שאנשים מטעים והמלונות יכולים להמציא לעצמם דירוגים.
נועז בר-ניר: לא.
נועז בר-ניר: יש תעודה רשמית.
נועז בר-ניר: כל מלון מקבל תעודה רשמית ואסור יהיה לדרג בשום צורה אחרת שלא על פי התעודה הזאת.
נועז בר-ניר: הפעם זה ברור מאוד, להבדיל מן העבר.
עובד קדמי: השאלה היא במקומה.
עובד קדמי: איך האזרח יכול לדעת מה רמתו של המלון ומהי דרגתו.
עובד קדמי: לצורך כך אנחנו לקחנו בודק שהוא ידרג את בתי המלון על פי 260 וכמה אמות המידה שמופיעות כאן בתוספת.
עובד קדמי: זה מאוד קשה, זה מסובך כי צריך לקחת את כל התוספת ולבדוק אחד-אחד בבית המלון.
עובד קדמי: לכן האזרח סומך על הרשות המוסמכת, שזה הממונה במשרד התיירות, על הבודק ועל השיטה כולה שהם אכן יודעים איך לתת את הדרגה והדרגה, כפי שהיא תינתן, היא תופיע בתעודה שמופיעה בתוספת השנייה וחייב המלון להציג את הדרגה בדלפק הקבלה במקום בולט.
עובד קדמי: אני חושב שבתי המלון, מהניסיון שלנו, גאים להציג את התעודה ואין צורך לכפות את זה עליהם.
עובד קדמי: הם מציגים את התעודה.
יואל חסון: כמה זמן תאריך הבדיקה הזאת של כל המלונות בארץ?
עובד קדמי: זה יכול לקחת בערך שנה ואפילו אולי קצת יותר כי מדובר על 400 בתי מלון.
עובד קדמי: אם כולם יבואו לבקש להיות מדורגים, יהיה צורך לשלוח אנשים לבדוק.
יואל חסון: יש לך פקחים ואנשים?
נועז בר-ניר: זאת תהיה חברה חיצונית.
עובד קדמי: כשנגיע לדבר על השיטה עצמה, נלמד ונראה איך זה בדיוק יפעל ואיך העסק יעבוד.
כרמל שאמה-הכהן: יוסי פתאל, בבקשה.
יוסף פתאל: הערה לסדר.
יוסף פתאל: להציג בתחילת הדיון כאילו הבעיה היא לגבי הדירוג על ידי הסוכנים, זה דבר שהקשר בינינו לבין זה הוא מקרי.
יוסף פתאל: לראיה, איגוד סוכני הנסיעות תומך נלהב של הדירוג.
יוסף פתאל: העלה שאלה חבר הכנסת חסון והיא נכונה.
יואל חסון: סליחה, אני יוצא לראיון ברדיו ואני אחזור.
יוסף פתאל: כדי שלא ייווצר מצב שבעצם תתפתח כאן תעשייה של אלטרנטיבות בנושא של הדירוגים מבחינת טקסטים כאלה ואחרים, כשנגיע לסעיף 18(ד) לנו תהיה הצעה להדק את ההגדרה באופן כזה שבעצם רק הדירוג הזה יהיה מותר לפרסום ולא שום דירוג אחר, כדי שלא יתחילו להמציא ערבי תיירות, ערבי תיירות פלוס, ערבי תיירות טובה וכולי.
יוסף פתאל: אנחנו נציע בסעיף הזה שלא יכול להיות כל דירוג אחר והסרגל היחידי לדירוג שיהיה מותר לפרסום לציבור יהיה רק הדירוג שיעבור כאן היום בוועדה ולא תתאפשר תעשייה ולכסיקון חדש שיבוא כדי לעקוף את הדירוג הזה.
נועז בר-ניר: עלינו זה מקובל.
רפי פרבר: אני סגן נשיא התאחדות המלונות.
רפי פרבר: הייתי מנכ"ל משרד התיירות בשנות ה-80, עת היה דירוג.
רפי פרבר: הדירוג בוטל ב-1992 על ידי השר גדעון פת שטען שזאת התערבות מיותרת של הממשל בחיי הכלכלה.
רפי פרבר: אני רוצה להעיד מניסיוני, רק לטובת ידיעת חברי הוועדה, שאני בזמנו סברתי שצריך לדרג אבל נתקלנו בקשיים רבים מאוד.
רפי פרבר: אז עובדי המשרד היו מדרגים והיו בעיות קשות מאוד של חוסר עקביות בנושא הדירוג, מה שגרם לעוולות.
רפי פרבר: היה ברור שהשיטה שלא עובדת.
רפי פרבר: אני אומר את הדברים האלה בכיוון העתיד.
רפי פרבר: אנחנו שותפים לשר התיירות ולמנכ"ל בדירוג החדש אבל צריך להבין שהמטלה היא מטלה מאוד קשה ויכולה להתבצע רק על ידי אנשי מקצוע, אנשים שיעבדו בנושא הזה בעקביות ולאורך תקופה כי אחרת שוב הדירוג לא ישיג את מטרותיו ולהפך, יהיה תוהו ובוהו בעניין הזה.
רפי פרבר: את הנושא הזה חשוב מאוד להדגיש.
רפי פרבר: נקודה אחרונה.
רפי פרבר: ראיתי היום ששר התיירות הודיע בתקשורת שהדירוג יביא להוזלת מחירי בתי המלון בישראל.
רפי פרבר: אני מבקש בכל הכבוד כאן לחלוק ולהסביר את דעתי המקצועית.
רפי פרבר: ברגע שיש דירוג, בדרך הטבע כל מלון ינסה לשפר את מעמדו או את דירוגו כולל על ידי שיפור המוצר שהוא דבר חיובי מאוד ועל ידי שיפוצים וכדומה, אבל יש להבין שבדרך כלל המערכת תעלה כלפי מעלה.
רפי פרבר: כשהיא עולה כלפי מעלה, באופן טבעי גם המחיר עשוי או עלול לעלות.
שמואל מרום: אני יושב ראש לשכת מארגני תיירות.
שמואל מרום: המערכת שלנו היא בעצם חוד החנית, היא זאת שעובדת מול הסוכנים ועושה פעילות בחוץ לארץ.
שמואל מרום: אנחנו בעצם הראשונים שמתמודדים עם הדרישות השונות, בין היתר מסירת האינפורמציה על איכות בתי המלון, איזה בתי מלון וכולי.
קריאה: תיירות נכנסת.
שמואל מרום: תיירות נכנסת.
שמואל מרום: ודאי.
שמואל מרום: אנחנו חושבים שדירוג היא חובה אמיתית ומציאותית בשטח.
שמואל מרום: אנחנו מברכים על כך.
שמואל מרום: אנחנו מברכים את שר התיירות ואת משרד התיירות על כך שהוא מחזיר את הנושא הזה לשולחן הדיונים ומקווים שזה יעבור.
שמואל מרום: מתוך קריאת החומר, ולא עברתי על הכול, דבר אחד מאוד ברור לי.
שמואל מרום: אסור שהנושא הזה יהיה וולנטארי.
שמואל מרום: זה או דירוג של כל בתי המלון או לא.
שמואל מרום: חד וחלק.
נחמן שי: למה שיהיה מלון שיחליט שהוא לא מדורג?
נחמן שי: כל אחד יחליט אם הוא רוצה ללכת על זה או לא.
שמואל מרום: לא יכול להיות מצב כזה ואני אמחיש לך מדוע.
שמואל מרום: זה פתח להרבה מאוד קומבינציות ובעיות.
שמואל מרום: מספיק שרשת אחת – ואגב, לא אני הערתי את זה אלא העיר את זה ידידי אחד העיתונאים – תחליט לא לכלול את עצמה בתוך הדירוגים האלה, וזאת רשת מובילה בעיר מסוימת, יש לך בעיה ואתה עומד בפני בעיה.
שמואל מרום: לכן ההמלצה שלנו כלשכת מארגני תיירות היא זאת.
אתי בנדלר: מאיזו בחינה אתה עומד בפני בעיה?
שמואל מרום: מפני שיש בתי מלון אחרים שכן יהיו מדורגים.
שמואל מרום: אם ניקח לדוגמה את ים המלח או אילת, בלי להיכנס לפרטים, את תמצאי את עצמך במצב שחלק ניכר מבתי המלון הם בתוך רשת כזו או אחרת ואז את יוצרת מצב של אפליה.
שמואל מרום: חוץ מזה, לא יתכן מצב שאת, מדינת ישראל, מדרגת את בתי המלון ויש כאלה שלא רוצים להיות מדורגים.
שמואל מרום: את יוצרת אנדרלמוסיה בפני אותו לקוח שמגיע לכאן.
כרמל שאמה-הכהן: באירופה הדירוג הוא חובה?
שמואל מרום: אני בא לומר לך את דעתי לגבי הארץ.
שמואל מרום: אם אתה משנה את הדירוג, תשנה אותו כך שכל בתי המלון יהיו מדורגים ולא חלקם.
נחמן שי: אני יכול לתת להם איזשהו תמריץ אם הם מדורגים.
נחמן שי: אני לא יודע איזה תמריצים אפשר לתת, אבל אם הם לא רוצים לדרג את עצמם, אז הם לא רוצים לדרג את עצמם.
שמואל מרום: אני ממליץ שהדירוג יהיה לתקופה של שנתיים, כך שזה יאפשר גם לרשות וגם לבתי המלון, בהנחה שישנם שינויים בתקופה הזאת, לא להמתין שלוש שנים.
שמואל מרום: שנתיים זאת תקופה די סבירה לשנות את הדירוג לטוב או לרע, בהתאם למה שקורה בבית המלון.
שמואל צוראל: התקנות מאפשרות תוך כדי התקופה לעלות בדרגה לגבי ביצוע שיפוצים.
עובד קדמי: הועלו שתי נקודות ואני אענה אחת לאחת.
עובד קדמי: לגבי הראשונה, דירוג החובה.
עובד קדמי: אנחנו לקחנו את שיטת ה-HOTEL STAR האירופאית.
עובד קדמי: באירופה אין חובה והדירוג, אם כשהוא מתבצע, הוא לא דירוג ממשלתי אלא הוא דירוג של גורמים אחרים.
עובד קדמי: אנחנו עשינו כאן איזושהי קומבינציה ולמרות שהוא לא דירוג חובה, הדירוג יתבצע על ידי הממשלה אבל יש להדגיש שזה בשיתוף עם התאחדות המלונות וזה חשוב מאוד כי אחרת אני לא בטוח שאנחנו נתקבל, אם נרצה ואם האפשרות הזאת תתקיים בעתיד, לארגון האירופאי ואנחנו רוצים להיות שם.
עובד קדמי: הנקודה השנייה, שנתיים.
עובד קדמי: יש פתרון בתקנות.
עובד קדמי: מלון שירצה בכך, ישפר את מצבו אפילו אחרי שנה, יבוא ויבקש.
חגית אברהם בכר: חשוב לנו לומר שאנחנו ממש מברכים על השינוי.
חגית אברהם בכר: אנחנו שמחים על החלטת שר התיירות ומשרד התיירות.
חגית אברהם בכר: יש לזה משמעות חשובה מבחינת התייר והצרכנים שעד עכשיו לא ידעו מה הדירוג וכל אחד עשה מה שהוא רוצה.
חגית אברהם בכר: טוב שיש קריטריונים ברורים ואחידים.
חגית אברהם בכר: אנחנו נתייחס לכמה הערות ספציפיות אבל יש לנו הערה אחת מקדמית והיא בנוגע לאיסור ההטעיה.
חגית אברהם בכר: ברור שהכוונה הייתה לא להטעות וברגע שיש דרגה מסוימת, לפרסם את הדרגה, אבל הסעיף נכון להיום, כפי שהוא מתייחס, הוא מתייחס אך ורק לפרסום בפרסומת מסחרית.
חגית אברהם בכר: זאת הגדרה שמאוד צרה שבסופו של דבר תהיה נתונה לפרשנות.
חגית אברהם בכר: לטעמנו צריך להגדיר הגדרה רחבה שפשוט אוסרת הטעיה ואומרת שברגע שהחליטו על דרגה, נקבעה דרגה, אסור לפרסם דרגה אחרת.
חגית אברהם בכר: אף גורם אחר לא יכול לפרסם דרגה אחרת והסעיף נכון להיום מאפשר את זה.
חגית אברהם בכר: הסעיף מתייחס רק לפרסומת מסחרית, אבל מה לגבי אתר אינטרנט?
קריאה: לא יפרסם אדם.
חגית אברהם בכר: אני חושבת שיש מקום להתייחס גם לתלונות של צרכנים ולהקים איזשהו מנגנון שיקבל תלונות של צרכנים.
חגית אברהם בכר: אנחנו בארגון מקבלים תלונות וארגוני צרכנים נוספים מקבלים תלונות.
חגית אברהם בכר: צריך להיות מקום בו יתקבלו תלונות הצרכנים ולהתייחס אליהן.
אתי בנדלר: הרשות להגנת הצרכן מתכוונת לטפל בתלונות צרכנים בנושא הזה?
תמר פינקוס: היא מטפלת גם היום בהטעיות.
תמר פינקוס: אני לא יודעת מה זה תלונות רבות.
תמר פינקוס: אם ההפרה שמתלונן עליה הצרכן היא בעניין הטעיה שעולה בהפרה פלילית, זה מטופל על ידינו ויש רבים כאלה.
תמר פינקוס: מה שלא, מועבר למשרד התיירות.
תמר פינקוס: מה שיש במועצה לצרכנות והוא אזרחי, מטופל במתן עצה שלהם.
תמר פינקוס: אין היום צרכן שרוצה לקבל סעד והוא נזנח.
תמר פינקוס: יש כאלה שרוצים רק להתלונן וליידע, אבל מי שרוצה שיטפלו בתלונתו וזה מובא לידיעתנו, הוא לא מוזנח ולא נזרק לכלבים.
תמר פינקוס: כולם מטופלים.
נועז בר-ניר: שתי הערות קצרות.
נועז בר-ניר: אני רוצה להתייחס לנושא של הדירוג הוולונטארי או דירוג חובה.
נועז בר-ניר: היום, בעידן האינטרנט, מי שלא מדורג, לא קיים.
נועז בר-ניר: איך מחפש תייר שמטייל באופן עצמאי?
נועז בר-ניר: הוא מחפש ארבעה כוכבים ואז הוא בודק לפי טריפ אדוויזר מה חוות הדעת של האנשים.
נועז בר-ניר: זאת השיטה לפיה בודקים.
נועז בר-ניר: מי שלא יהיה שם, ה-FIT לא יוכלו לגעת בו ולכן אנחנו מאוד מאוד לא מוטרדים מהנקודה הזאת.
נועז בר-ניר: אני חייב לומר שאנחנו לא תומכים בדירוג חובה כי אנחנו מאמינים שיש היום מספר קטן מאוד של בתי מלון שלא מתאימים לדירוג.
תמר פינקוס: אם לא תגדירו בית מלון, תהיה לכם בעיה.
נועז בר-ניר: יש הגדרה, אבל זאת הגדרה לא פשוטה ואנחנו מנסים ללמוד מהאירופאים ומה-OECD ולא כל כך מצליחים למצוא פתרונות יותר טובים.
נועז בר-ניר: ענה לך בנושא הזה היועץ המשפטי ואמר שהם לא יגיעו אפילו לסטנדרט של רמת מלון כוכב אחד ולכן הם גם לא יוגדרו כמלון.
נועז בר-ניר: יש מלון מאוד ייחודי בעכו, ואני לא אזכיר את שמו, עם תקרות מצוירות, מלון מאוד מאוד ייחודי שהוא למשל מלון ששיטת הדירוג, מה שלא יהיה, תפגע בו כי בסך הכול לקחו כאן מבנים עתיקים ושילבו בהם מלון.
נועז בר-ניר: מלון מהסוג הזה, אי אפשר להכריח אותו להיות מדורג כי כל דירוג באמת יפגע בו.
נועז בר-ניר: יש עוד כמה בודדים כאלה, אבל רוב המלונות יכולים להיות מדורגים וזאת הסיבה שאנחנו לא רוצים לעשות דירוג חובה.
נועז בר-ניר: נקודה שמאוד מאוד חשובה גם לנו היא שאנחנו רוצים לשמר את הדירוג, אנחנו חושבים שהוא חשוב וכל התערבות של רשויות אחרות, להסתמך על הכוכבים לצרכים אחרים, יכולה לפגוע.
נועז בר-ניר: זה מסוג הדברים שפגעו בדירוג בעבר.
נועז בר-ניר: לכן צריך לדאוג שדברים כאלה לא יקרו.
קריאה: איך אפשר לדאוג לכך?
נועז בר-ניר: משרד התיירות הבטיח לעשות מאמצים בקטע הזה.
נועז בר-ניר: נשוא הארנונה הוא נושא אחד שהוא לא נושא לוועדה, אבל במדינת ישראל בגלל הדברים האלה משלמים פי שלוש ארנונה מאשר במדינות אירופה.
קריאה: פי חמש.
נועז בר-ניר: בחלק מהמקומות גם פי חמש.
נועז בר-ניר: אני אומר שזה מסוג הדברים שאנחנו צריכים לדאוג ולמנוע.
נועז בר-ניר: אנחנו צריכים לשמר את הדירוג, למדוד איכות ותו לא.
סלעית קולר: הערה לגבי הפרסום.
סלעית קולר: אנחנו נתקלנו בזה בנושא אחר, בנושא של המחיר הכולל.
סלעית קולר: הפרסום היום הוא לא רק פרסום מטעם בתי המלון.
סלעית קולר: הם לא רק מפרסמים את עצמם בדרך הרגילה באינטרנט באתרים שלהם אלא הם גם משתמשים באתרים בינלאומיים.
סלעית קולר: הבעיה באתרים הבינלאומיים היא שהם מפרסמים מה שהמלון אומר להם, ככל הנראה מה המלון אומר להם או מסר להם, אבל כאילו למלון אין אחריות משפטית.
סלעית קולר: לטענתנו יש איזושהי אחריות ואנחנו יכולים להחיל את זה בחוק הגנת הצרכן, אבל בפועל מדובר באתר בחוץ לארץ, הם שואלים למה מטילים עליהם אחריות אם אתר בינלאומי מפרסם והם אומרים שהם לא יכולים לתבוע אתר בחוץ לארץ, אתר שהבסיס שלו נמצא בחוץ לארץ, בגין זה שהוא לא מקיים את החוק הישראלי.
סלעית קולר: התוצאה יכולה להיות כמו שקורה לנו עכשיו עם המחיר הכולל, שבאתרים כאלה – למשל במקרה של המחיר הכולל – המחיר שמפורסם הוא לא המחיר הכולל.
סלעית קולר: הם אומרים בלי מע"מ.
סלעית קולר: זאת בעיה מבחינתנו.
סלעית קולר: אנחנו חושבים שיש אחריות לבתי המלון בעניין הזה.
סלעית קולר: אני חושבת שצריך להבהיר שכל נקיבה של כוכבים, היא אחריות של בית המלון גם אם מדובר באתר בינלאומי שקיבל את המידע ממני.
שמואל צוראל: איך את יכולה לשלוט על זה?
סלעית קולר: ודאי שאני יכולה לשלוט.
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה לא יכול לשלוט?
כרמל שאמה-הכהן: בוקינג כותב עליך?
שמואל צוראל: הם לא שואלים אותי.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך הסכם אתו?
כרמל שאמה-הכהן: איך הוא מרוויח ממך?
סלעית קולר: איך אתה מרוויח ממנו.
שמואל צוראל: הוא מרוויח ממישהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: ממי?
שמואל צוראל: ממי שהוא לקח.
סלעית קולר: לא, הוא מקבל את הכסף ממך.
כרמל שאמה-הכהן: אני מלון בישראל שמפורסם בבוקינג.
כרמל שאמה-הכהן: בוקינג מפרסם אותי כי הוא מרוויח אם הוא מפנה אלי לקוחות.
כרמל שאמה-הכהן: זאת התוכנית העסקית שלו.
כרמל שאמה-הכהן: יש ביניכם איזושהי אינטראקציה.
רפי פרבר: הוא לא דורש אישור ממך.
סלעית קולר: אבל הוא מקבל את הכסף ממך.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא יפרסם משהו שהוא לא נכון לגביך, אתה תדאג לכך שהוא לא יפרסם.
רפי פרבר: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שהוא לא יתנגד לזה.
כרמל שאמה-הכהן: אם תגיד לו שאתה לא מדורג ואסור לך לדרג את עצמך, הוא לא יפרסם.
שמואל צוראל: כאן מדובר על היכולת שלנו לאכוף עליו משהו.
שמואל צוראל: אין לנו יכולת לאכוף עליו.
לאה ורון: אתם בוודאי עובדים בשיתוף פעולה עם המלונאים.
רוני פיבקו: אם הוא לא יפרסם, לא יהיו תיירים.
כרמל שאמה-הכהן: אז תדרג.
כרמל שאמה-הכהן: שיפרסם אותך לא מדורג.
רוני פיבקו: הוא לא שומע לי.
רוני פיבקו: הוא עושה מה שהוא רוצה.
רוני פיבקו: כך הוא עובד.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מפרסם אותך וולנטארית?
רוני פיבקו: לא.
רוני פיבקו: הוא מוסיף אלמנטים שכנראה הוא חושב שיגרמו ליותר אנשים להיכנס ולעשות בוקינג אנחנו לא יכולים לשלוט על זה.
כרמל שאמה-הכהן: לגישתך, גם אם מלון מדורג כאן בשני כוכבים, אחרי הדירוג, בוקינג יפרסם אותו חמישה כוכבים ומבחינת בית המלון זה בסדר.
רוני פיבקו: לא, הוא יפרסם חוות דעת של אנשים שביקרו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שלפחות תייר אחד לא יקרא את חוות הדעת.
כרמל שאמה-הכהן: אחד לא יקרא.
לאה ורון: יש גם אפשרות לחיפוש בקטגוריות.
לאה ורון: מראש אתה מכניס בבוקינג את הקטגוריה של סוג המלון שאתה מעוניין לשהות בו.
כרמל שאמה-הכהן: התשובות האלה לא מספקות בנקודה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: איך נוהגים באירופה?
כרמל שאמה-הכהן: האם גם באירופה בוקינג מפרסם כל מה שהוא רוצה כלפי המלונות?
כרמל שאמה-הכהן: מזל שהתופעה הזאת היא עולמית.
סלעית קולר: אני לא יודעת לגבי הדירוג כי אנחנו לא נתקלנו בזה.
סלעית קולר: אנחנו עסקנו בנושא של המחיר הכולל כי יש חוק בעניין של המחיר הכולל.
סלעית קולר: את זה אין בחוץ לארץ.
סלעית קולר: לכן לא מפרסמים בחוץ לארץ עם המחיר הכולל.
סלעית קולר: אני מאוד חוששת ממה שעומד להיות.
עמוס גרבסקי: אני מאגודת מורי הדרך.
עמוס גרבסקי: אנחנו אוהבים לראות את עצמנו כדבר הכי קרוב לאיגוד המשתמשים, משתמשי הקצה.
עמוס גרבסקי: נמצא כאן יעקב מיטרני, יושב ראש האגודה.
עמוס גרבסקי: אנחנו אולי אלה שישנים בבתי המלון בישראל על סוגיהם השונים, יותר מכל אחד אחר ולא כסיורי בקרה אלא ממש חיים שם.
עמוס גרבסקי: אנחנו מברכים על היוזמה לדירוג כי בכל דירוג יש נושא של איכפתיות של החברה ושל הבקרה, דבר שהוא חשוב בפני עצמו.
עמוס גרבסקי: יש דברים שהם לא באים לידי ביטוי בכוכבים ובדירוגים.
עמוס גרבסקי: חוויית התייר – ואני מפריד בין תיירים שמגיעים במסגרת קבוצתית לבין תיירים בודדים – כאשר תיירות במסגרת קבוצות היא מאוד משתנה בהתאם לציפיות שלו.
עמוס גרבסקי: אנחנו נתקלים הרבה במלונות שלכאורה בעבר היו מדורגים על פי הפרמטרים הפיזיים בארבעה וחמישה כוכבים אבל היו מאוד מאכזבים בגלל בעיות של תחזוקה וניקיון.
עמוס גרבסקי: לעומת זאת מבחינת התחושה ושביעות הרצון, מלונות שדורגו בעבר בדירוג נמוך יותר, בשלושה כוכבים בגלל בעיות פיזיות, גרמו לאנשים הרבה יותר שמחה ותחושה של מקום שנעים לשהות בו.
עמוס גרבסקי: לעניות דעתי יש מלונות שבצדק לא ירצו רק להשתמש בדירוג הזה מכיוון שאולי חסר להם חצי מטר מרובע כדי להיות עם ארבעה כוכבים.
עמוס גרבסקי: אני לא אזכיר כאן שמות ספציפיים, אבל ספק אם הם שייכים לקטגוריה הזאת.
עמוס גרבסקי: היום אולי נקרא לזה מלון בוטיק אבל ברגע זה אנחנו משדרגים אותו למקום אחר.
עמוס גרבסקי: אדם פרטי שמחפש באינטרנט, בחוץ לארץ, עולה ה-טריפ אדוויזר ואחרים והדבר הראשון שהוא רואה שם זה את תגובות המשתמשים.
עמוס גרבסקי: ה-טריפ אדוויזר שם בירושלים כמקום מספר אחד מלון שקיבל דירוג של שלושה כוכבים.
עמוס גרבסקי: אני לא יודע אם אתם יודעים את זה.
עמוס גרבסקי: בלי שמות.
עמוס גרבסקי: התייר האינדיבידואלי יודע היום לתרגם את הדברים האלה בין משהו שהוא גדול למשהו שהוא נעים ונקי.
עמוס גרבסקי: אני לא התעצלתי ועברתי על הפרמטרים האלה והם מאוד מתייחסים לעניין הפיזי.
עמוס גרבסקי: כשאתה מגיע לבית מלון, יש דבר שאני תמיד אומר לסוכנים, והוא מבחן המקלחת אבל עליו אף אחד לא מדבר.
עמוס גרבסקי: כולם מנסים את המיטה, כולם רואים את החדר, יש כאלה שאפילו מרימים את השטיח ורואים אם נקי, אבל אף אחד לא עומד מתחת למקלחת.
עמוס גרבסקי: מבחינתי המקלחת היא המשל המושלם לתחזוקה של בית מלון.
עמוס גרבסקי: הוא נפתח נהדר אבל אף אחד אחר כך לא בודק אם המקלחת לא נסתמה.
עמוס גרבסקי: התייר שקנה מלון בארבעה או בחמישה כוכבים ועומד מתחת למקלחת הזאת – והאמינו לי, יש הרבה מקלחות כאלה – שלא עברה פתיחה של האבן, בשבילו כל העסק הזה לא היה שווה.
עמוס גרבסקי: כשהחליפו את הדבר הזה והוא מתיז על הקיר ולא על הראש, זה לא היה לו שווה.
עמוס גרבסקי: זה אומר שצריכה להיות בקרה שוטפת.
עמוס גרבסקי: אנחנו מציעים לציבור המשתמשים להשתמש בנו, ליצור מנגנון לפידבקים שוטפים של איך מציאות נראית בשטח.
עמוס גרבסקי: אתן דוגמה אחת נוספת – בריכה.
עמוס גרבסקי: בריכה היא דבר נפלא אבל אין כמעט מלון אחד בארץ שהבריכה היא רלוונטית לגבי ציבור של תיירים מכיוון שבריכות נסגרות בשעה 5:00, לכל המאוחר ב-6:00.
עמוס גרבסקי: קבוצת תיירים מסוימת שרוצה לקראת השעה 6:00 להיכנס לבריכה, היא לא יכולה.
עמוס גרבסקי: אחד הדברים למשל, שאני לא יודע אם אפשר להכניס לקריטריונים, זאת בריכה שפתוחה כמו שספא פתוח בשעות מסוימות.
לאה ורון: האדון שם ביקש רשות דיבור עוד קודם.
אמנון בן דוד: שלושה משפטים.
אמנון בן דוד: לשכת מובילי תיירות.
אמנון בן דוד: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות שהעלה היושב ראש שלנו אבל אני חושב שהן לא חודדו מספיק.
אמנון בן דוד: לגבי הסיבה שהוצעו שנתיים ולא שלוש.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו סעיף שמדבר על השנתיים והשלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מעירים עכשיו רק הערות כלליות.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא הזמן עכשיו לחזור ולחדד.
כרמל שאמה-הכהן: כשיגיע הסעיף הזה, תתייחס אליו.
אמנון בן דוד: לגבי הנושא של הדירוג בבוקינג.
אמנון בן דוד: אני די בקיא בתחום הזה.
אמנון בן דוד: בעבר, בשלבי התקופה שרפי התייחס אליה, הייתה הטעיית ציבור והטעיית תיירים משמעותית מבחינת רמת בתי המלון.
אמנון בן דוד: היום אין ספק שמצד אחד חשיבות הדירוג ירדה כי יש היום שמדרגים.
אמנון בן דוד: מה שציין היושב ראש והגברת שדיברה על כך, דבר מאוד מאוד משמעותי, והוא שרוב בתי המלון היום מכתיבים ל-בוקינג ואחרים שהם לא יכולים לפרסם מחיר מתחת למחיר הרשמי.
אמנון בן דוד: הם יכולים בחוזה אתם לרשום שהם דורגו רשמית עם שלושה כוכבים והם עומדים על כך שיפרסמו אותם בדירוג הזה.
אמנון בן דוד: זה יצמצם למינימום את הטעיית הציבור והטעיית התיירים.
עובד קדמי: אני מציע שנעבור על סעיפי התקנות או שאתם רוצים לדבר על העקרונות.
עובד קדמי: אני חושב שאם נעבור על הסעיפים בתקנות אחד לאחד, נגיע ונבין גם את העקרונות של אופן הפעלת השיטה.
עובד קדמי: 1.
עובד קדמי: הגדרות 1.
עובד קדמי: בתקנות אלה - "אמות המידה" – אמות המידה לקביעת דרגות בתי המלון, כמפורט בתוספת הראשונה.
עובד קדמי: התוספת הראשונה למעשה מורכבת משני חלקים כאשר החלק הראשון הוא דברי ההסבר של אמות המידה שמציינים את השיטה של הדירוג והחלק השני, אתם רואים את הטבלאות, הטבלאות המפרטות את אמות המידה אחת לאחת ואת צבירת הנקודות כפי שמופיע במבוא.
עובד קדמי: המלון מקבל את דרגתו מכוכב אחד עד חמישה כוכבים, כאשר בין כוכב לכוכב יש לנו את דרגת הביניים שהיא הסופי רייר, בעברית היא פלוס כי לא מצאנו איזשהו נוסח אחר.
עובד קדמי: "בודק" – גוף מקצועי שיבצע את בדיקת בתי המלון לצורך קביעת דרגה, לפי אמות המידה, כאמור בתקנה 6.
עובד קדמי: תקנה 6 אומרת שהשר ימנה את הבודק והבודק יהיה בעל ניסיון בדירוג לפי השיטה המוגדרת באמות המידה.
עובד קדמי: הואיל והשיטה המוגדרת היא HOTEL STARS, הבודק יהיה בעל ניסיון.
עובד קדמי: אנחנו נבחר אותו כמובן במכרז פומבי לצורך כך.
עובד קדמי: "בעל בית מלון" – אדם שהוא בעל בית המלון או מי שבידו הניהול של בית מלון.
עובד קדמי: אין צורך להוסיף.
עובד קדמי: זה אדם שהוא בעל בית המלון או שבידו ניהול של בית המלון.
עובד קדמי: "דרגה" – דרגת כוכבים שנקבעה לבית מלון על ידי הממונה, כאמור בתקנה 7.
עובד קדמי: תקנה 7 קובעת את אופן מתן הדרגה.
עובד קדמי: אנחנו נגיע לתקנה הזאת ואנחנו נפרט.
עובד קדמי: "דרגה זמנית" – דרגת כוכבים זמנית שנקבעה לבית מלון על ידי הממונה, כאמור בתקנה 15.
עובד קדמי: תקנה 15 קובעת אפשרויות למתן דרגה זמנית על ידי הממונה כפי שמפורט שם.
עובד קדמי: "הארגון" – התאחדות בתי מלון בישראל שהוכרה כארגון מעסיקים יציג לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957.
עובד קדמי: "הוועדה המייעצת" – ועדה מייעצת לשר לעניין דירוג לפי תקנות אלה, כאמור בתקנה 3.
עובד קדמי: תקנה 3 מפרטת את המינוי של הוועדה המייעצת, הרכב הוועדה המייעצת, תפקידיה של הוועדה המייעצת וכן הלאה.
עובד קדמי: "הממונה" – מי שהשר מינה לממונה על בתי מלון לעניין תקנות אלה.
אתי בנדלר: מבין עובדי המשרד?
אתי בנדלר: כדאי אולי לציין את זה.
עובד קדמי: "מי שהשר מינה מקרב עובדי משרדו לממונה על בתי מלון לעניין תקנות אלה".
עובד קדמי: "ועדת השגה" – ועדה לדיון בהשגת בית מלון על החלטת הממונה לפי תקנות אלה, כאמור בתקנה 12.
עובד קדמי: הפירוט של ועדת השגה נמצא בתקנה 12 המפרטת את הרכב הוועדה, כללים למניעת ניגוד עניינים של חברי הוועדה, עבודת הוועדה וסמכויותיה של הוועדה וגם את סדרי הדין וסדרי העבודה של הוועדה.
עובד קדמי: נגיע לתקנה ונפרט שם.
קריאה: גם צרכן יכול להשיג?
עובד קדמי: צרכן לא יכול להשיג.
עובד קדמי: הוא יכול להגיש את תלונתו לממונה ואין צורך להביא את זה לפני הוועדה.
עובד קדמי: "שירות" – לינה או לינה עם ארוחת בוקר.
עובד קדמי: שכחנו לציין שהתקנות האלה למעשה יחליפו את התקנות משנת 2001 ומן הראוי לציין שהתקנות משנת 2001, אלו תקנות המסדירות למעשה את פעילותם של בתי המלון ובכלל זה בית מלון שיבקש באופן וולנטארי, יוכל לקבל תעודה של מלון רשום, אם יעמוד שם בדרישות המינימום.
עובד קדמי: "שירות נוסף" – ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא, ושירותים אחרים הניתנים בבית מלון בתשלום נוסף בעד אלה.
עובד קדמי: שירות ושירות נוסף מופיעים בתקנות המוחלפות.
אתי בנדלר: מה זה בעד אלה?
אתי בנדלר: למה הכוונה בעד אלה?
עובד קדמי: בעד הארוחות.
עובד קדמי: בעד שירותים אלה.
עובד קדמי: "תעודה" – תעודה שניתנה לבית מלון שצוינה בה הדרגה שנקבעה לו על ידי הממונה, ערוכה לפי התוספת השנייה.
עובד קדמי: אני מקווה שכולם כאן יראו שזאת תעודה יפה.
אתי בנדלר: חשוב שתקרא את התקנות כנוסחן ואחר כך תן את ההסברים.
עובד קדמי: בשמחה רבה.
עובד קדמי: עד כאן תקנה 1, הגדרות.
עובד קדמי: חבר הכנסת יואל חסון מחליף את היושב ראש
יואל חסון: יש למישהו הערות לסעיף ההגדרות?
סלעית קולר: שאלה לגבי העניין של השירות והשירות הנוסף.
סלעית קולר: שירות נוסף זה שירות בתשלום.
סלעית קולר: השירות שאתם מתארים הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר וכל שירות אחר שכלול בו תשלום?
סלעית קולר: למשל, בריכה היא לא בתשלום נוסף.
סלעית קולר: ברור שזה שירות נוסף, אבל אני מדברת על שירות.