GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל סגן כהן: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב) רשאי גוף אישור ובקרה להתיר שימוש בסמל בקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל חיים אף אם לא הסתיימה תקופת ההסבה אם נוכח שהתקיימו כל אלה: (1) תוצאות בדיקות מעבדה של התוצרת שדגם גוף האישור והבקרה קובעות כי אין עוד שאריות בתוצרת; (2) העוסק קיים את כל הקבוע בתקנות אלה בתקופה שקדמה להמצאות השאריות".
מיכל סגן כהן: ופה אנחנו מציעים לעשות שינוי קטן – אנחנו מציעים במקום שיהיה כתוב: "מקור השאריות הינו רחף או זיהום סביבתי ושיעורו אינו עולה על 0.015 חלקים למיליון" לכתוב: "המנהל אישר בכתב כי שוכנע שמקור השאריות הוא רחף או זיהום סביבתי".
איתי עצמון: והשיעור נמחק.
מיכל סגן כהן: "(ג) נמצאו בחלקת המרעה שאריות, יפעל גוף האישור והבקרה בהתאם להוראות תקנה 45(ב)(2) לתקנות ייצור תוצרת מן הצומח בשיעורים המחויבים".
מיכל סגן כהן: זו תוספת שאנחנו מבקשים להוסיף.
מיכל סגן כהן: לאחר ששוחחנו עם איתי עצמון התברר שיש חסר ובשל אותו חסר אנחנו מבקשים להוסיף את אותה תקנת משנה.
איתי עצמון: מכיוון שבתקנת משנה (2) – גוף אישור ובקרה נדרש לדגום גם חלקת מרעה וגם את התוצרת האורגנית.
איתי עצמון: זאת, בעצם, ההתייחסות לממצאים שנמצאו בחלקת המרעה.
מיכל סגן כהן: (ד) הוראות תקנת משנה (ב) לא יחולו על מי שפועל לפי תקנה 44(א)(2) ו-(ד(
יעקב כהן: שיציינו שידגמו את המזון שהוא ההוצאה העיקרית, התערובת – כמו שבאים אלי גוף פיקוח ובקרה, דבר ראשון הוא לוקח תערובת לדגימה.
יעקב כהן: שיציינו את זה, זו אחת הבדיקות הכי חשובות.
יעקב כהן: יותר מ - -
אורנית רז: כן, צודק.
אורנית רז: אחת מהאפשרויות שלנו למנוע זיופים, זה על ידי הבדיקה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: מקובלת ההערה?
איתי עצמון: אבל אני לא כל כך מבין.
איתי עצמון: אנחנו נצטרך לעשות שינויים נוספים גם בסעיפים האחרים, באותה תקנה.
איתי עצמון: כלומר, מה קורה אם נמצאו שאריות?
פנינה אורן: ההתייחסות תהיה אותה התייחסות.
פנינה אורן: אבל אנחנו צריכים לבדוק.
כרמל שאמה-הכהן: אז תעשו התאמות ניסוח.
לאה ורון: השאלה אם נדרשת הגדרה של "תערובת".
פנינה אורן: יש לנו את הגדרה של "מזון", בנושא של - - -"הרכב מזון מוגש", בתקנה 38, בתקנה 37.
איתי עצמון: בתקנה 1 יש "מזון גס", ו "מזון מוגש".
איתי עצמון: יש שתי הגדרות.
איתי עצמון: תוכלי להפנות את הוועדה?
פנינה אורן: תקנה 37 ו – 38.
איתי עצמון: זו התייחסות למזון מוגש שמוגדר בתקנה (1).
איתי עצמון: אבל השאלה איך זה יהיה רלבנטי לתערובת.
איתי עצמון: מזון מוגש הוא תערובת?
פנינה אורן: זו התערובת.
איתי עצמון: ומה תהיה ההשלכה לגבי מציאת שאריות בתערובת?
פנינה אורן: מה שמבקשת להוסיף יעקב כהן שבסעיף 58(ב) לא נרשום רק "נמצאו בתוצרת האורגנית מן החי שאריות", אבל גם: "אם נמצאו במזון המוגש שאריות".
פנינה אורן: אז ננקוט באותן פעולות.
פנינה אורן: במזון הנאכל או במזון המוגש.
איתי עצמון: אני לא לגמרי הבנתי מה ההשלכה כי כאן כתוב – אם נמצאו בתוצרת שאריות, פוסלים את התוצרת.
איתי עצמון: אם נמצאות שאריות בחלקת מרעה, פועלים לפי תקנות מן הצומח.
איתי עצמון: מה קורה אם מוצאים במזון?
פנינה אורן: אם מוצאים במזון שבעל החיים כבר אכל - - -
איתי עצמון: אז צריך לומר את זה, כי זו הוראה שצריך לקבוע.
פנינה אורן: אז צריך לעשות תיקון לתוספת.
איתי עצמון: אז בואי תגידי מה ההוראה שאתם מציעים.
איתי עצמון: נמצאו שאריות במזון מוגש - - -
מרים פרוינד: לדעתי – לשלוח את זה לתקנה הראשונה.
אורנית רז: הוא צריך להיפסל וללכת לתקופת הסבה.
איתי עצמון: נוסיף "מזון מוגש" בתקנת משנה (א)- ומה תהיה ההשלכה?
מיכל סגן כהן: ואז – "נמצאו במזון שאריות.
מיכל סגן כהן: ..." נעתיק בדיוק מה שכתוב בתוצרת והדין יהיה לפי זה.
איתי עצמון: כלומר: "יפסול גוף אישור ובקרה את המזון המוגש"?
קריאות: את התוצרת.
קריאות: לא את המזון.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש במזון המוגש שאריות – תיפסל התוצרת.
איתי עצמון: תיפסל התוצרת מבעל חיים שניזון מאותה - - -?
פנינה אורן: נכון, לתקופת הסבה.
אורנית רז: לא רק התוצרת תיפסל.
אורנית רז: כל הלגיטימציה של המבקר צריכה להישלל ממנו.
פנינה אורן: אני אתן את הדוגמה – אני מאכילה פרות בתערובת מסוימת.
פנינה אורן: דגמו את התערובת ומצאו בה שאריות.
פנינה אורן: הפרה כבר אכלה, ולכן הפרה נכנסת לתקופת הסבה, לתקופה מסוימת של שלושה שבועות או לפי תקופת הסבה שקבועה פה – במשך שלושה שבועות או שלושה חודשים, החלב ממנה הוא לא חלב אורגני.
פנינה אורן: ולכן, זו פסילה של התוצרת.
פנינה אורן: את המזון, את התערובת – ברור שאני פוסלת.
פנינה אורן: זה לא רלבנטי.
פנינה אורן: מה שמעניין אותי זה התוצרת.
פנינה אורן: לכן נצמיד את זה לתקנה הזו.
איתי עצמון: אז תוכלי רק לומר את העיקרון שאתם מבקשים?
איתי עצמון: אני רוצה שזו תהיה החלטה ברורה כי אני לא הצלחתי להבין.
פנינה אורן: "נמצאו בתוצרת האורגנית מן החי ובמזון שאריות, יפסול גוף האישור את בבקשה את התוצרת לשיווק כתוצרת אורגנית, ולא יתיר שימוש בסמל הבקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל החיים אלא לאחר שבכל החיים סיים הסבה מחדש".
איתי עצמון: וברור שמדובר על בעל חיים שניזון מאותו מזון מוגש.
מיכל סגן כהן: אז למעשה לפי התיקון הזה, זה תיקון קטן מאד, רק צריך להוסיף את המילה "מזון", ו - - "חלקת מרעה", ו "תוצרת אורגנית".
יעקב כהן: אני חושב שאנחנו פה מקלים ראש אם אותם אלה שמרמים, מאכילים במזון לא אורגני, ומשווקים תוצרת אורגנית.
יעקב כהן: זה שהוא צריך לעשות את תהליך ההסבה הזה זה לא מספיק.
יעקב כהן: צריך להיות פה כוח הרתעה שאף אחד לא יעיז להאכיל תרנגולות במזון לא אורגני ולשווק תוצרת אורגנית.
יעקב כהן: אז פה צריך לתת איזשהו סימן לענישה מאד חמורה.
יעקב כהן: פעם אחת זה תהליך הסבה.
יעקב כהן: פעם שניה – המשק שלך לא אורגני לכמה שנים, נקודה.
מרים פרוינד: על זה יש ענישה.
מרים פרוינד: כל הדברים האלה יהיו כפופים לחוק הקנסות המנהליים, ו/או להגשת תביעה.
מרים פרוינד: לכן זו ענישה.
אורנית רז: אבל אנחנו צריכים גם לתת את הדעת על הדברים האלה.
מרים פרוינד: החוק מההתחלה כפוף לחוק הקנסות המנהליים.
מרים פרוינד: אנחנו, ברגע, שיהיו תקנות, נוסיף קנסות מנהליים לכל התקנות האלה, על מנת שיהיה אפשר לעשות אכיפה כמו שצריך.
איתי עצמון: את מתכוונת לתקנות מכוח חוק העבירות המנהליות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התקנה עם השינויים?
רינה ורסנו: לפני שנמשיך – אני רוצה להכניס שמירת דינים: ,תקנות אלה באות להוסיף על כל דין ולא לגרוע ממנו".
איתי עצמון: סעיף 16 לחוק קובע: "הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר, ולא לגרוע מהן".
איתי עצמון: לא כתוב "הוראות לפי חוק זה", שהכוונה היא תקנות.
איתי עצמון: אם אתם חושבים שיש צורך - -
רינה ורסנו: אנחנו, במשרד הבריאות, חושבים שכן, כי אנחנו רוצים לשמור על הדינים שלנו.
איתי עצמון: אני חושב שגם אם לא נכתוב את זה, זה ברור שאין בתקנות האלה כדי לפגוע בכל דיני הבריאות.
איתי עצמון: אבל אני לא חושב שיש מניעה להוסיף את זה.
מיכל סגן כהן: אני אגיד לך מה הקושי בלהוסיף את זה – כי ברגע שאתה כותב, מבחינת בוחן החקיקה, שהוא רואה שכתוב שאין בזה כדי לגרוע מהוראות - - -
איתי עצמון: לא, באות להוסיף.
איתי עצמון: נכתוב: "הוראות תקנות אלה באות להוסיף על הוראת.
איתי עצמון: ..ולא לגרוע מהן".
איתי עצמון: כמו שכתוב בחוק.
מיכל סגן כהן: אין שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנת שמירת דינים?
כרמל שאמה-הכהן: תחילתן של תקנות אלה – מתי?
מיכל סגן כהן: אנחנו מציעים שזה יהיה ב-1.1.2013 כדי שיהיה מספיק זמן להתארגנות.
איתי עצמון: בהקשר להערה על עניין שמירת הדינים – אני כרגע עברתי במהירות על התקנות וראיתי שישנה תקנה 33 שכבר אושרה, שקובעת לגבי פרק ו', הזנה: "אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מהוראות סל הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א-1991.
מיכל סגן כהן: שזה דבר אחר, כי זה ממש ספציפי למזון ועוד מעט - -
איתי עצמון: אבל שם, כפי שהוצע ואושר, מוסיפים הוראה כללית.
מיכל סגן כהן: זה מיותר.
פנינה אורן: זה מיותר, כן.
איתי עצמון: אז בעצם ההוראה הספציפית מיותרת, כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: מה שמיותר – תמחק.
כרמל שאמה-הכהן: 1.1.13.
איתי עצמון: תקנה 2 טרם אושרה על ידי הוועדה.
איתי עצמון: נידונה ולא אושרה
מיכל סגן כהן: התקנה בעצם אומרת שגוף אישור ובקרה לא ייתן היתר להשתמש בסמל הבקרה שלו אלא אם כן התקיימו שני דברים: 1.
מיכל סגן כהן: הוראות התקנות האלה, והדבר השני – שמנהל השירותים הווטרינריים או מי שהוא הסמיך לעניין תקנות אלה – ונוסיף: "מבין עובדי משרדו" – אישר בכתב כי במתקן מתקיימות הוראות תקנות רישוי עסקים (תנאים למשקי עופות ולולים), התשמ"א-1981 או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים), שהועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים, לפי העניין.
מיכל סגן כהן: בדיקה העלתה שיש קושי לחלק מהלולים האורגניים לעמוד בדרישה הזו מאחר וחלקם אינם עומדים בתקנות המרחקים, וישנו עוד איזה קושי של ריצוף.
מיכל סגן כהן: הרבה מאד עסקנו בזה במשרד והגענו למסקנה בסופו של דבר שהמלצנו לשרת החקלאות להתקין תקנה של הוראת שעה לאותן תקנות רישוי משקי עופות ולולים, שהוראת השעה הזו תאמר לגבי לולי פיטום תהיה בעצם התלייה של ההוראה לתקופה של עד 1.1.16 לגבי דברים מסוימים שמנהל השירותים הווטרינריים המליץ בפני השרה.
מיכל סגן כהן: חוזר על כך הוא הוציא לכל הלולנים.
מיכל סגן כהן: לגבי הנושא של המרחקים שהיה קריטי בלולים האורגניים – תינתן ארכה דומה לזו שמתבקשת לפי תקנות גידול ואחזקה של מטילות שהן חלק מהליך רפורמה בלולי הטלה שמשרד החקלאות פועל לקדמו.
מיכל סגן כהן: בימים הקרובים נביא לאישור ועדת החינוך של הכנסת תקנות החזקת מטילות, לאחר שהתקיים דיון בקבינט הכלכלי, ובדיון הזה סוכם שמי שמחזיק היום תרנגולות בלול שגודלו פחות מ- 750 יוכל להמשיך לעשות כן בתוך 7 שנים מהמועד הקובע שזה המועד שבו אישרה המנהלה לפי חוק לעידוד השקעות בחקלאות תכנית להקמת לול אחר.
מיכל סגן כהן: ולכן, בתום כל הסיבוב אנחנו מציעים שהוראת השעה שהשרה תחתום עליה תהיה בדומה להסדרים שישנם שם, והיא תחתום עליה בסמוך לחתימתה על התקנות האלה.
איתי עצמון: כלומר, תחילת הוראת השעה תהיה ביום תחילתן של התקנות האלה, תקנות תוצרת מן החי.
קריאה: יכול להיות שעוד לפני.
מיכל סגן כהן: היא תהיה יחד עם זה.
מיכל סגן כהן: הדבר הזה יאפשר למנהל השירותים הווטרינריים לאשר שהתקיימו הוראות התקנות כי לא יהיה לו את מכשול המרחקים, למשל.
איתי עצמון: הערה לגבי פסקה (1)- כתוב כאן: "...
איתי עצמון: או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים) שהועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים לפי העניין".
איתי עצמון: מה הם אותם תנאים?
איתי עצמון: אני מבין שלא מדובר על תקנות.
מיכל סגן כהן: לא, לא מדובר על תקנות.
מיכל סגן כהן: לפי חוק רישוי עסקים יש עסקים טעוני רישוי, ועסקים טעוני רישוי שצריכים לקבל אישור של שרים שמנויים באותו חוק, כדי לוודא שהתקיימו דברים שאותם שרים מופקדים עליהם.
מיכל סגן כהן: שר החקלאות ממונה על מניעת הפצת מחלות בבעלי חיים והוא רשאי לקבוע תנאים לרישוי של עסק, וכל עוד לא התקיימו התנאים שדרש שר החקלאות, לא ניתן לרשות את אותו עסק לפי חוק רישוי עסקים.
מיכל סגן כהן: לכן אנחנו אומרים שלגבי רישיונות רישוי עסקים לתנאים לרישוי משקי עופות ולולים, יש כיום תקנות.
מיכל סגן כהן: לגבי התנאים לרישוי רפתות ודירים, יש היום תנאים שנכתבו, אבל התנאים האלה יכול שבבוא הזמן יהיו תקנו לפי חוק הרישוי או תקנות לפי הפקודה, ואז בעצם הם יהוו את התנאים לרישוי.
מיכל סגן כהן: לכן אנחנו מציעים לכתוב את זה בצורה כזו שתאפשר בבוא היום - - -
איתי עצמון: כלומר, נמחק את הסיפה "או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים).
איתי עצמון: ..." וכו' ונכתוב - - -
מיכל סגן כהן: או מתקיימות הוראות לעניין רישוי רפתות דירים לפי חוק הרישוי או לפי הפקודה, לפי העניין".
איתי עצמון: וכך אנחנו מבטיחים שמה שייאמר כאן יהיה נכון גם לכשיותקנו תקנות בנושא רפתות ודירים.
איתי עצמון: תקנות לעניין רישוי.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה 2 המתוקנת?
איתי עצמון: תקראי גם את פסקה (2).
מיכל סגן כהן: "במשק החי האורגני ובתוצרת מן החי שמייצר העוסק מתקיימות תקנות אלה".
יעקב כהן: אנחנו הולכים לרפורמה גדולה בשלוחת המטילות, וגם המגדלים האורגניים פזורים בין יתר החקלאים, וגם אם הם רוצים לעשות רישוי עסקים הם תלויים באחרים.
יעקב כהן: אני לא מבין למה צריך לתת פה הוראת שעה ולא תקופת מעבר, כמו בתקנות של צער בעלי חיים.
יעקב כהן: אם מדברים באמת על תקופת מעבר זהה ולא מפלים בין המגדלים האורגניים למגדלים הרגילים, אז צריך שבתקנות – כי אני לא יודע מה גובר על מה, אם מחר לא משנים את הוראת השעה ומעמידים אותנו במצב של חוסר אונים.
יעקב כהן: אגבל אם אנחנו זהים לאחינו המגדלים, הרגילים, אז צריכה להיות תקנה של תקופת מעבר.
יעקב כהן: כמו שהוחלט אתמול בקבינט החברתי כלכלי, שתקופת המעבר לעמידה בדרישות המחמירות יותר תהיה תוך 7 שנים.
יעקב כהן: אז גם אנחנו, יחד, תוך 7 שנים, נעמוד בכלל לרישוי עסקים.
יעקב כהן: לכן אני מציע שתהיה תקופת מעבר ולא הוראת שעה, כי אני לא יודע מה גובר על מה.
מיכל סגן כהן: התשובה לזה היא תשובה מאד ברורה: ההוראה היא לא בתקנות האלה.
מיכל סגן כהן: ההוראה היא בתקנות שדורשות את זה.
מיכל סגן כהן: זו הוראת שעה, והמשמעות של הוראת שעה היא שבתום תקופתה, בעוד 7 שנים, היא נמחקת, לא רואים אותה יותר.
מיכל סגן כהן: אין שום צורך לקבוע הוראות מעבר לתקנות שבעצם היו מחויבים לעבוד ולעמוד בהן כבר בשנת 81.
יעקב כהן: אבל כולם היו מחויבים, מיכל.
מיכל סגן כהן: הוראת השעה בדיוק מביאה את התוצאה שאנחנו מבקשים לקבוע.
מיכל סגן כהן: היא חלה לגבי אין - - אין אפליה בין האורגנים ובין האחרים, היא חלה על כל התנאים לרישוי מבני עופות ולולים, וזאת הדרך המשפטית הנכונה, לדעתנו, לעשות את זה.
איתי עצמון: שאושרה גם, הבנתי-בממשלה.
איתי עצמון: בקבינט.
יעקב כהן: אני חושב שהוראת שעה ששר חום עליה, שר אחר גם יכול לשנות אותה.
יעקב כהן: אבל תקנה - -למה זה לא בתקנות?
יעקב כהן: כי הוראת שעה, מחר – אחרי שעתיים, שר אחר משנה אותה.
יעקב כהן: תקנות את צריכה לבוא פה לוועדת הכלכלה כדי לשנות אותן.
מיכל סגן כהן: אז אני אסביר: אילו הוראת השעה היתה קובעת הוראות מחמירות שבגינן היית יכול לעמוד לדין, הייתי צריכה להביא אותה לאישור ועדת הכלכלה.
מיכל סגן כהן: מאחר וההוראות מקלות, הן יכולות לקבל תוקף בחתימת הוראה בלבד.
פנינה אורן: זה גם תקנות.
פנינה אורן: גם הוראת השעה היא תקנות.
יעקב כהן: שר יכול לשנות את זה ולהעמיד אותנו במצב - -
מיכל סגן כהן: לא, אי אפשר.
מיכל סגן כהן: זו הדרך הנכונה.
מיכל סגן כהן: דרך אגב, זה עבר כבר גם - - -משרד המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות מאושרות, עם השינויים.
מיכל סגן כהן: יש עוד תקנה – 21.
מיכל סגן כהן: בתקנה הזו, התקנה בעצם חייבה החזקת יונק מחוץ לתחום משק החי האורגני 3 שבועות לפני הכנסתו למשק החי האורגני.
מיכל סגן כהן: הוועדה ביקשה שנקבל את עמדת מנהל השירותים הווטרינריים לצורך בהחזקה של אותו יונק מחוץ למשק החי האורגני.
מיכל סגן כהן: לאחר התייעצות במנהל השירותים הווטרינריים ובאישורו, אנחנו מבקשים לכתוב במקום מה שהיה כתוב עד כה: "יונק יוחזק בתקופת ההסבה במשק חי אורגני במקום מתוחם ומסומן ונפרד מבעלי חיים אורגניים, וזאת עד תום תקופת ההסבה, כאמור בתקנה 20".
מרים פרוינד: הורדנו את הצורך - -
כרמל שאמה-הכהן: הערות לשינוי בתקנה 21?
איתי עצמון: יש לי שאלה קטנה לגבי התוספות.
איתי עצמון: בתוספת הראשונה –בקשה לקבלת היתר או חידוש היתר, נדרשת שם הצהרה ממבקש ההיתר כי גוף אישור או בקרה סירב או לא סירב לתת לו היתר, או ביטל או לא ביטל היתר שנתן לו, ואין כאן בכלל תקופה.
איתי עצמון: כלומר, לא משנה לפני כמה זמן סירבו לתת היתר, עכשיו זה יופיע כאן בבקשה.
איתי עצמון: אני חושב שראוי להגביל את הדרישה לאינפורמציה.
מיכל סגן כהן: קיבלנו את ההצעה של איתי עצמון ואנחנו מציעים שיהיה כתוב -בחמש השנים שקדמו להגשת בקשתו.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתוספות?
אורנית רז: אני רוצה להסביר שבניגוד לממשק צמחי שמגדל אורגני – כל המשק שלו אורגני, אנחנו מדברים על מוצרים מעובדים.
אורנית רז: המפעלים הם בדרך כלל מפעלים רגילים, שקו הייצור האורגני הוא בתחילת כל שבוע, בסוף כל שבוע אחרי ש - - .
אורנית רז: בגלל זה מאד מאד חשוב שיש בכל מפעל כזה מישהו שהוא ממונה אורגני.
אורנית רז: אנחנו מבקשים שיוסיפו לבקשה לחידוש היתר מי הוא הממונה האורגני, בדף כזה, כמו שזה מקובל במקומות אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: מה תגובת הממשלה?
פנינה אורן: לנו – אין התנגדות.
אורנית רז: זה משהו שקשור לתקני איכות בינלאומיים.
אורנית רז: מישהו שממונה על הקו.
אורנית רז: זה נקרא – ממונה אורגני.
פנינה אורן: אם את מדברת על זה שמפעלים שמייצרים גם מזון אורגני וגם מזון לא אורגני - -
קריאה: אבל יש מערכת אבטחת איכות.
פנינה אורן: אנחנו גם ככה, בפיקוח, עובדים מול אחראי אורגני.
איתי עצמון: זה עולה בקנה אחד עם החוק, מה שאת מבקשת?
פנינה אורן: אני מבינה שאת מבקשת שבטופס יצהירו מי האחראי האורגני.
מיכל סגן כהן: אי אפשר להכניס לטופס משהו מהותי שאיננו בתקנות.
מיכל סגן כהן: כיוון שמדובר בדבר שלא שמענו עד כה ואני לא רוצה להיות חפוזה ולהעמיד דברים - - -
אורנית רז: זה מה שקורה במשק צמחי.
איתי עצמון: אבל את מבינה שאת מבקשת להוסיף הוראה מהותית.
איתי עצמון: כמובן שהמקום שלה הוא לא בטופס.
מיכל סגן כהן: תמיד ניתן לתקן תקנות ואם תמצאי לנכון לפנות לגורם המקצועי במשרד - - -
אורנית רז: יש לך רעיון איך לא נקרא לזה "ממונה אורגני" וכן תהיה פה איזו פונקציה שאנחנו נדע שהיא תענה על זה.
לירון אדלר- מינקה: השאלה מה האחריות של האחראי הזה.
אורנית רז: יש רעיון?
מיכל סגן כהן: אני חושבת שזה לא נכון - - -
אורנית רז: למטה כתוב: "מועד תחילת הגידול".
אורנית רז: באותה תוספת ראשונה, למטה, כתוב: "גידול", אז אנחנו מדברים גם על ייצור.
פנינה אורן: אבל שימי לב: יש "מבקש" ו "מגדל", מבקש שמייצר תוצרת אורגנית.
פנינה אורן: וכאן זה העניין של - - "מבקש לעניין ייצור במקביל" ו "מבקש לייצר חקלאות אורגנית" – אלה שני הסעיפים למעבדים.
פנינה אורן: יש "מבקש ומגדל", ואם תעברי לצד השני, יש "מבקש לעניין ייצור...".
אורנית רז: יש לי עוד כמה שאלות של הבהרות.
אורנית רז: לגבי התוספת הרביעית – כל הפירוטים פה, אנחנו מדברים על מה שיש במרעה?
אורנית רז: אני רק רוצה שיהיה ברור.
אורנית רז: לגבי קליפות – אנחנו מדברים גם על קליפות הדר?
אורנית רז: אני מדברת על עמוד 28.
יעקב כהן: לא מוזכר "קליפות הדר" בפירוש.
אורנית רז: זה תוספת רביעית, 1.1.
אורנית רז: מתחת לזה יש ,קליפות וסובין".
אורנית רז: האם זה כולל גם קליפות הדר?
אורנית רז: כי זה מזון לא אורגני והוא משמש הרבה - - -
מרים פרוינד: למה אנחנו צריכים להוסיף את זה פה?
אורנית רז: אני לא יודעת, זו היתה אחת הפניות שדיברנו כבר לפני שנתיים.
מרים פרוינד: - - - אבל יש היום מספיק יצרנים אורגנים.
מרים פרוינד: בשביל רפת אחת שיש היום פשוט חבל פשוט חבל לעשות צחוק מהתקנות.
אורנית רז: עוד הערות לגבי התוספים, גם - בעמוד 42- יש פה עוד חומרים שמפורטים, שבדרך כלל הם מפורטים בתוספות של התקנות הצמחיות, אבל לא מפורטים פה, והמשמעות שלהם – אם, למשל, אנחנו אופים לחם ושמים בו גבינה, אז יש עוד איים שצריכים להיות מוספים פה.
אורנית רז: השאלה היא: או שאנחנו מפרטים אותם פה, או שאנחנו שולחים לרשימה של ה - - -
פנינה אורן: אני מבינה שאם מישהו מייצר תוצרת שהיאמן החי ומן הצומח אז חלים עליו שני הסעיפים של התקנות.
מיכל סגן כהן: אם הוא מערבב מוצר שהוא אורגני לפי שמה כאן, אז הוא מחיל את מה שהוא מחיל שם.
אורנית רז: אני לא סתם שואלת, אני רוצה שיהיה ברור: שכל ה - - שלא מפורטים פה, אם אנחנו משתמשים גם בצמחי, אז פועלים לפי - - -
איתי עצמון: התקנות האלה לא גורעות מתוקפן של תקנות מן הצומח.
אורנית רז: אני מגיעה מהשטח אם שאלות של יצרנים.
אורנית רז: אני רוצה שניישר פה את הדברים, שזה יהיה ברור.
אורנית רז: אז כל הרשימה של ה - - -
מיכל סגן כהן: היא נכונה לגבי צמחית, היא לא נכונה לגבי "מן החי".
מרים פרוינד: במעורב יכולים להיות גם כאלה וגם - -
פנינה אורן: ברור.
פנינה אורן: זה ברור.
כרמל שאמה-הכהן: התוספות אושרו עם השינוי, התקנות אושרו במלואן.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום בחינת החובה להטיל בחקיקה פרסום באינטרנט במקום בעיתונות – נושא שקיים ונדון בכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שיש אפילו איזושהי הצעת חוק שעברה בקריאה ראשונה והיא מונחת באיזושהי ועדה.
כרמל שאמה-הכהן: היה גם מחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שריכז את הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: בעיקרון, חוקים שונים מטילים חובה לפרסם הודעות שונות לציבור בעיתון, אם זה בענייני תכנון ובנייה, אם זה בענייני מכרזים, בענייני הליכים משפטיים כאלה ואחרים, צוואות, כינוסי נכסים, הודעות של גופים פיננסיים.
כרמל שאמה-הכהן: פרסום החובה הזאת הוא דבר שקיים כבר עשרות שנים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא שירות לציבור מבחינת יעילות האינפורמציה ועדכון הציבור.
כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, הוא גם מקור פרנסה לא מבוטל של העיתונות המודפסת.
כרמל שאמה-הכהן: ההתקדמות גם של הטכנולוגיה וגם של המודעות הסביבתית מולידה מעת לעת את הרעיון לשנות את הפורמט הזה וזאת משני טעמים.
כרמל שאמה-הכהן: האחד, כמובן הטיעון הסביבתי.
כרמל שאמה-הכהן: פרסום על גבי נייר לעומת פרסום אינטרנטי הוא פחות חביב על הסביבה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא כרוך בבזבוז לא מבוטל של נייר.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתי, עניין היעילות.
כרמל שאמה-הכהן: אם המטרה הבסיסית היתה לעדכן את הציבור בנתונים ובעובדות ובתהליכים שהם חשובים, העברת הפרסום לבסיס אינטרנטי היא פשוט עולם אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אם בעיתון זה מפורסם בדרך כלל באותיות קטנות ובצפיפות רבה של המון הודעות ואחרי יום זה בפח – וזה הכי חשוב – אז ברגע שזה מפורסם על גבי מדיה אינטרנטית אז הכול מרוכז במקום אחד.
כרמל שאמה-הכהן: ניתן לבצע חיפושים.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך להוציא את העיניים, זה לא הופך להיות רק מקור מידע למי שמחזיק חברות שמתמחות בניטור המידע ובעיבוד המידע.
כרמל שאמה-הכהן: ניתן לבקש התראות מראש, לא צריך לעקוב כל הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: אחד שמתעניין בשכונה שלו יכול לבקש התראה על פרסום, על הודעת תכנון ובנייה בגוש כזה או אחר, או בעיר כזאת או אחרת, בפרדס כזה או אחר, בחוף ים, וכך להיות ערני לתהליכים.
כרמל שאמה-הכהן: אם רוצים לחפש מידע על אדם מסוים שהיה מעורב בהליך של פשיטת רגל או בתהליך כזה או אחר, אז בלחיצת כפתור ניתן לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: כל הדברים האלה הם הרבה יותר יעילים וידידותיים.
כרמל שאמה-הכהן: הם נשמרים ככל שההגדרות יבחרו, הם ניתנים לחיפוש, לאחזור.
כרמל שאמה-הכהן: זה פשוט עולם אחר.
כרמל שאמה-הכהן: מנגד, אנחנו בדיוק סיימנו דיון קודם על המצב הפיננסי הקשה של מדיות התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: בשבוע הזה אנחנו עדים לכך שאפילו עיתון שנחשב לחזק ביותר מבחינה עסקית ופיננסית מפטר עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שעיתון "מעריב" על סף תהום מבחינה פיננסית, או סגירה או כינוס נכסים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שגם עיתון "הארץ" לא בדיוק רושם רווחים ונמצא בהליך של התכנסות.
כרמל שאמה-הכהן: מצד אחד, אנחנו רוצים לשמור על תקשורת שהיא יציבה ובריאה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים להיקלע למצב בו מפטרים אנשים, בטח לא כאשר כלי תקשורת נסגרים ואז גם הדמוקרטיה נפגעת והגיוון והמגוון החדשותי נפגעים ביותר.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שצריך לאזן בין הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: עלו גם איזשהן הצעות פשרה שהעיתונים ימשיכו אולי לקבל הכנסות מהעניין, אבל הפרסום יהיה על גבי מדיה אינטרנטית ולא יאורגן על-ידי הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: בסך הכול, מדובר בעוגה של עשרות מיליוני שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אם אינני טועה, 80 מיליוני שקל - זה המספר שאני ראיתי.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שכל מה שמקוצץ מפה בא על חשבון היציבות של המדיה המודפסת.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אנחנו כינסנו את הדיון הזה על מנת לשמוע את הדעות שלכם בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: ראשונת הדוברים היא רווית זילברפרב, יועצת השר המופקד על שיפור השירות הממשלתי לציבור, בבקשה.
רווית זילברפרב: בוקר טוב.
רווית זילברפרב: קודם כל, אני רוצה למסור את התנצלותי בשם השר איתן שלא היה יכול להגיע, וגם לתת רוח גבית לתחילת הדברים של יושב-ראש הוועדה.
רווית זילברפרב: סביר להניח שאם השר איתן כן היה פה הייתם שומעים ממנו היום נאום חוצב להבות על חשיבות הנגשת מידע באינטרנט בעידן המידע, ועל החשיבות של חינוך הציבור לעבור ולדרוש מהממשלה לפרסם את המידע דווקא באינטרנט, ועל מה אפשר לעשות עם 80 מיליון שקלים שהיום אנחנו משקיעים אותם בהעברות דרך לפ"מ לטובת כלי התקשורת.
רווית זילברפרב: אפשר לפתח בהם יישומים רבים לטובת ולשימוש הציבור בתשתיות טכנולוגיות אחרות, בסלולר, בערוצי הפצה נוספים.
רווית זילברפרב: זה כסף שחסר לנו היום ויש לנו מה לעשות איתו.
רווית זילברפרב: אני אחסוך את הנאום הזה, אני מניחה שהתכנים האלה גם מוכרים לכולם.
רווית זילברפרב: אני אדגיש שלוש נקודות מרכזיות שהשר ביקש להעביר לוועדה.
רווית זילברפרב: נקודה ראשונה נקשרת לעניין המכרזים והעברת המידע לספקים שהביזנס שלהם זה מכרזים מול הממשלה.
רווית זילברפרב: לגבי הנקודה הזאת – למעשה, פרסומים בעיתונות הם כמעט לא רלוונטיים.
רווית זילברפרב: רוב הספקים האלה היום מנויים על המאגרים המקוונים ויודעים לעשות בהם שימוש.
רווית זילברפרב: אנחנו גם רוצים שאלה שפחות מפותחים ומתקדמים כן ילמדו לעשות שימוש במאגרים האלה.
רווית זילברפרב: זה הרבה יותר יעיל, זה מביא מידע מעובד הרבה יותר טוב לאוזני הציבור ולאוזני הספקים.
רווית זילברפרב: מצד שני, גם לגבי מודעות שלגביהן יש חשיבות לפרסם אותן בעיתונות מכל מיני סיבות חברתיות ואחרות, באמת כמו שנאמר פה המודעות בעיתונים מסורבלות, עמוסות במלל שרובו לא ברור לציבור, לא ידידותיות למשתמש.
רווית זילברפרב: לרוב האנשים מהשורה קשה מאוד למעשה להתמצא בתכנים שכתובים שם.
רווית זילברפרב: לכן באמת הפתרון הראוי בהקשר הזה היה לפרסם מודעה שכוללת כותרת ולהפנות למידע הנשמר לנצח באינטרנט.
רווית זילברפרב: צריך גם לעשות איזשהו ניטור.
רווית זילברפרב: אני יודעת שנעשתה עבודה באגף התקציבים.
רווית זילברפרב: זה לגבי אוכלוסיות שלגביהן יש כן חשיבות, שהן לא אורייניות לטכנולוגיה האינטרנטית ויש חשיבות לפרסם את המידע בעיתונות דווקא או באמצעי תקשורת אחרים כדי להביא את המידע לידיעתן.
רווית זילברפרב: שוב, צריך להתמקד בתחומי תוכן מצומצמים שלגביהם יש חשיבות להביא את המידע לאוכלוסיות המוחלשות האלה, בין אם זה קשישים, אוכלוסיות שלא מצליחות לגשת למידע הזה בדרכים אחרות, ולמעשה לאפשר להם לגשת בערוצי הפצה נוספים למידע.
רווית זילברפרב: זה צריך להיות כמובן מוגבל לתחומי תוכן.
רווית זילברפרב: מרבית המידע הזה היום צריך וחייב לעבור את הרפורמה הזאת של העברה מסיבית לערוץ המכוון.
רווית זילברפרב: אלו הנקודות שרציתי להעלות.
רווית זילברפרב: בהתייחס למה שאמר יושב-ראש הוועדה לגבי מצבם הכלכלי של אמצעי התקשורת - יש לממשלה לא מעט דרכים אם היא רוצה לתמוך ולחזק ולעודד את כלי התקשורת שסובלים מגירעונות כלכליים.
רווית זילברפרב: לא בטוח שפרסום בעיתונות של מודעות היא הדרך לעשות את זה.
רווית זילברפרב: למעשה, כאן אני מסיימת את דבריי.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת יוליה ברקוביץ, בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שמעתי את מה שאמרת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש כמה דברים שללא ספק אפשר להתייחס אליהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למשל, מודעות שכתובות בקטן ובצורה מסורבלת וכו' שזו בעיה שאפשר לפתור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעידן האינטרנט ובעידן שבו יש היום אתר רציני לכל משרד ממשלה, אני לא מבינה למה זה צריך לבוא האחד על חשבון השני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין יש אוכלוסיות גדולות מאוד במדינת ישראל שלא נכנסות לאתרי אינטרנט ושהנגישות שלהן לאינטרנט היא פחות חזקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הן צריכות לפנות לילד שלהן או למישהו אחר על מנת שהוא יעזור להן להיכנס לאתר כזה או אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם מדינת ישראל תעשה במשך שנתיים-שלוש הכשרה לכל אותם בעלי עסקים קטנים בכניסה לאינטרנט, אני יכולה להבין את זה שאתם החלטתם להעביר את זה מהעיתונות לאינטרנט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את מדברת על ה-80 מיליון האלה ושיש הרבה מאוד מה לעשות איתם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי, באיזשהו מקום אתם פוגעים במטרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המטרה היא לפנות לאוכלוסיות שיכולות לתת פרנסה לעצמן, פרנסה ולאנשים אחרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בסופו של דבר, יכול להיות שה-80 מיליון האלה, כמו שאת אומרת, יעברו למקום אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל המטרה של המכרזים היא לפרנס עסקים קטנים, ואתם בעצם פוגעים במטרה הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני בדרך כלל מסכימה איתך בהרבה דברים.