GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה ניב: אנחנו נמצאים עכשיו, פחות או יותר, בסוף תקופה של הידרדרות מתמשכת במשק החשמל, מבחינת הקמה של תחנות-כוח.
יהודה ניב: כאשר בשנים האחרונות הדבר היחיד שהחזיק אותנו, זה כל מיני תכניות חירום מהרגע להרגע.
יהודה ניב: כי דברים שנקבעו מראש, כמו למשל: תחנת הכוח D באשקלון, שהוחלט עליה בשנת 2001, עד היום היא לא ירדה משולחן הדיונים אפילו.
יהודה ניב: היא עוד לא הגיעה לשולחן השרטוט.
ישראל אייכלר: למה לא בונים באשקלון?
יהודה ניב: אני לא רוצה להיכנס.
יהודה ניב: תרשה לי, אני לא רוצה להיכנס לזה.
יהודה ניב: אלא, אם-כן, יותר מאוחר.
יהודה ניב: אנחנו, כרגע, נמצאים בהתחלה של עלייה, אבל זה ייקח זמן.
יהודה ניב: יש תחנות-כוח פרטיות, שמוקמות ברגע זה, ברמה של 1,300 מגה-וואט: 450 מגה-וואט במישור רותם, ו-850 מגה-וואט באשקלון.
יהודה ניב: זה ביחד, משהו בסדר-גודל של 12%-10%.
יהודה ניב: התחנה הראשונה תעמוד בסוף השנה הזאת.
יהודה ניב: השנייה, בסוף השנה הבאה.
יהודה ניב: יש יחידות שחברת החשמל משלימה, בהיקף של 375 מגה-וואט, שיעמדו במהלך אמצע השנה הבאה, ועד לסוף השנה הבאה.
יהודה ניב: יש יצרנים פרטיים, מעבר לאותם 1,300 מגה-וואט, בהיקף של בערך 2,000 מגה-וואט, שקיבלו רישיונות, ואנחנו מעריכים שהם יקומו – לפחות חלקם, אם לא כולם – במהלך השנים הקרובות:
יהודה ניב: ב-2014, 2015, 2016.
יהודה ניב: תחנות באגירה שאובה בהיקף של 800 מגה-וואט.
יהודה ניב: ואנחנו גם מקווים שהתחנה באשקלון תצא בסוף מן הכוח אל הפועל, אי-שם בשנת 2018, 2019.
יהודה ניב: היא תחנה חשובה למדינת ישראל מהצד האסטרטגי.
יהודה ניב: לא כל-כך מהצד של אספקת חשמל, כמו מהצד של הביטחון האנרגטי בבחינת סל הדלקים האפשרי לשימוש.
יהודה ניב: כל הדברים האלה יביאו אותנו, עד סוף העשור, לרמה של 20%, פלוס-מינוס 5%.
יהודה ניב: תלוי אם כולם יקומו, או שרק חלק מהם יקום.
יהודה ניב: כי אין לנו שום הבטחה שהתחנות הפרטיות אכן יקומו.
יהודה ניב: אנשים קיבלו רישיון להקמה.
יהודה ניב: הם מתקדמים.
יהודה ניב: אבל אם יש להם בעיה, כזו או אחרת, הם יכולים לעצור ולצאת מהמשחק, ואין לנו שום דרך לכפות עליהם בצורה משמעותית להישאר במשחק.
יהודה ניב: נצטרך לתקן את זה בדרך אחרת.
יהודה ניב: ככה שאנחנו כרגע בכיוון של עלייה סבירה לקראת סוף העשור.
יהודה ניב: רק מה?
יהודה ניב: סוף העשור זה לא הקיץ הזה, וזה גם לא הקיץ הבא.
יהודה ניב: והקיץ הזה מאד קשה.
יהודה ניב: אנחנו ממש בבור הכי נמוך שאפשר להסתכל עליו ב-15 השנים האחרונות.
יהודה ניב: ושנת 2013 תהיה - - -
מגלי והבה: תוכל לפרט?
מגלי והבה: על "הבור" הזה אתה מוכן לפרט, למה אנחנו - - -?
יהודה ניב: אני מוכן לפרט.
יהודה ניב: אנחנו נמצאים במצב שאנחנו מוכים על-ידי שני מחסורים בו-זמנית: המחסור הראשון הוא מחסור בגז טבעי.
יהודה ניב: המחסור בגז טבעי התחיל בשנה שעברה עם הפסקת הזרמת הגז המצרי.
יהודה ניב: המשיך בזה שעקב הפסקת הזרמת הגז היה ניצול יתר של מאגר "ים-תטיס", וזה גרם לירידת יכולת ההפקה ממנו.
יהודה ניב: כך שכיום מאגר "ים-תטיס" מוציא מעט מאד.
יהודה ניב: כרגע יש לנו תוספת קטנה בדמות "נועה", וכנראה - - -.
יהודה ניב: ככה שאיפשהו יש לנו קצת גז, אבל זה מעט מאד.
יהודה ניב: נדרשנו להיכנס לשימוש בדלקים חלופיים.
יהודה ניב: הדרישה להיכנס לשימוש בדלקים חלופיים מאד בעייתית: אל"ף, הם מאד יקרים.
יהודה ניב: בי"ת, הם מזהמים.
יהודה ניב: גימ"ל, אמצעי השינוע שלהם – אנחנו לא בדיוק בנויים לרמה כזאת של אמצעי שינוע.
יהודה ניב: לקח לנו חצי שנה להתארגן, אבל לאט-לאט התארגנו, גם להגדלת המיכלים של חברת החשמל מחוץ לארץ.
יהודה ניב: וגם ללמוד את הדרך לעבוד ביחד, "תשתיות נפט ואנרגיה" – תש"ן – בהזרמה.
יהודה ניב: חברת החשמל, בהזמנות.
יהודה ניב: וגם בתי-הזיקוק שמספקים חלק, וחלק מגיע מהים – כדי ללמוד לעבוד עם כמות כזאת גדולה של סולר.
יהודה ניב: אז עכשיו אנחנו ערוכים לא רע לקיץ.
יהודה ניב: זו עבודה - - - חצי שנה.
יהודה ניב: אבל אנחנו ערוכים לא רע לקיץ, ככה שיש מספיק דלקים, וגם לדעת איך להזרים אותם, כדי לעבור את הקיץ בשלום.
יהודה ניב: זה המחסור בגז טבעי.
יהודה ניב: המחסור בגז טבעי – גם עקב זה שהוא הכריח אותנו לעבוד בדלקים חלופיים, חלק מהמכונות שעוברות מגז טבעי לסולר, הנצילות שלהן יורדת, ואז הן מייצרות פחות חשמל.
יהודה ניב: ואם הן מייצרות פחות חשמל, ההספק המותקן יורד ביכולת שלו.
יהודה ניב: יחד עם כל זה, אנחנו בשנה שבה ההספק המותקן נמוך.
יהודה ניב: אנחנו דרשנו בקיץ 2010 שיקימו את תחנת-הכוח "אלון תבור".
יהודה ניב: זה לא התממש.
יהודה ניב: זה לא התבצע.
יהודה ניב: אם היא היתה עומדת, אז 250 מגה-וואט היו עומדים היום לפעולה.
יהודה ניב: שני-שליש מהתחנה.
יהודה ניב: לא קרה, אז אין.
יהודה ניב: כל דבר בנושא של הקמת - - -
ישראל אייכלר: אתה לא מפרט, אדוני, למה לא קרה.
ישראל אייכלר: למה "אלון תבור", אשקלון – כל ההצעות שאתה הצעת.
ישראל אייכלר: אתה רק אומר משהו עלום, לא קרה.
ישראל אייכלר: ואנחנו צריכים להסתפק - - -
חמד עמאר: איפה החסם?
יהודה ניב: אפשר לבדוק, ואפשר להתחיל לחפש איפה זה נעצר.
יהודה ניב: חלק מהדברים נעצרו במוסדות התכנון.
יהודה ניב: חלק מהדברים נעצרו במוסדות המממנים.
יהודה ניב: יש כל מיני גופים, ולכל אחד יש את האמירה ואת העשייה שלו.
יהודה ניב: התפקיד שלי הוא לא להגיד מי-מה-מו.
יהודה ניב: אני מצטער.
יהודה ניב: אני לא - - -
ישראל אייכלר: התפקיד שלנו לשאול, אדוני היושב-ראש.
ישראל אייכלר: התפקיד שלנו, בתור נציגי האזרחים, לשאול.
כרמל שאמה-הכהן: יש מישהו באולם פה, שאמור לענות על השאלה שלך.
ישראל אייכלר: מי?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נברר.
כרמל שאמה-הכהן: זו גם שאלה.
חמד עמאר: "אלון תבור" היה אמור בשנת 2010 - - -
יהודה ניב: "אלון תבור" זו תכנית פיתוח שחתם עליה השר בנימין בן-אליעזר בשנת 2008, ואמור היה להתחיל להיות מוקם בשנת 2010.
יהודה ניב: לעמוד בשנת 2012 כטורבינת גז.
יהודה ניב: ובשנת 2013 עם תוספת קיטורית.
יהודה ניב: 250 מגה-וואט ב-2012, ו-375 מגה-וואט ב-2013.
יהודה ניב: אין.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו הוא שאל אותך למה אין.
כרמל שאמה-הכהן: מי אמור לענות על זה?
סמדר בת-אדם: אני מוכנה.
סמדר בת-אדם: לאחר שמשרד האנרגיה והמים הגיש את הצעת החוק שלו לממשלה, או שזו היתה הצעת החלטה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי זה היה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באיזו שנה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשנת 2002?
סמדר בת-אדם: בשנת 2010.
סמדר בת-אדם: אני מדברת כרגע על הקדנציה הזאת.
סמדר בת-אדם: בשנת 2010 זה היה כאשר היתה מחשבה ש"אלון תבור" תיכנס.
סמדר בת-אדם: התקבלה החלטה באותה ישיבה, על-ידי ראש הממשלה, להקים את ועדת 90 הימים בראשות מנכ"ל משרד האוצר, מר חיים שני.
סמדר בת-אדם: הוועדה הוקמה.
סמדר בת-אדם: 90 הימים הפכו להיות 120 ימים.
סמדר בת-אדם: אני מחזיקה כאן את המצגת שהגישה הוועדה בנובמבר.
סמדר בת-אדם: היא נולדה באוגוסט, והגישה בסוף נובמבר.
סמדר בת-אדם: והוועדה הזו קבעה שלא יהיה מחסור.
סמדר בת-אדם: וכיוון שלא יהיה מחסור, אז אין צורך לממש את החלטת הממשלה ולקיים את אותה תכנית חירום.
לאה ורון: מי זו הוועדה שקבעה שלא - - -?
סמדר בת-אדם: ועדת 90 הימים של משרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: בואו ניתן לנציג משרד האוצר, ונראה - - -
חמד עמאר: משרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: רגע, בוא נשמע אותו.
כרמל שאמה-הכהן: כן, נציג משרד האוצר.
אמיר אדרי: תחילה, חשוב להדגיש - - -
לאה ורון: תאמר לוועדה את שמך.
אמיר אדרי: שמי אמיר אדרי.
רוברט אילטוב: שר האוצר גם מוזמן לישיבה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: - - - כי יש צעקות - - -
רוברט אילטוב: גם הוא לא הגיע, נכון?
רוברט אילטוב: מוזר שגם הוא לא הגיע.
כרמל שאמה-הכהן: שר האוצר לא הגיע.
כרמל שאמה-הכהן: רואים שהוא לא הגיע.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא נוכח.
רוברט אילטוב: חבל מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ושר האנרגיה והמים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שר האנרגיה והמים גם מוזמן?
כרמל שאמה-הכהן: גם מוזמן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם הוא תקוע - - -?
סמדר בת-אדם: שר האנרגיה והמים.
כרמל שאמה-הכהן: שר האנרגיה והמים הוזמן.
כרמל שאמה-הכהן: הוא בדיון אחר בכנסת.
רוברט אילטוב: - - - הרבה say שם, בישיבות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא בדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
רוברט אילטוב: משרד האוצר כבר מזמן התחיל להשתלט על משרד - - -
לאה ורון: אבל ועדת הכלכלה איננה מפקחת על משרד האוצר.
לאה ורון: היא מפקחת על משרד האנרגיה והמים.
רוברט אילטוב: צריך לדעת מי מנהל את העניינים שם, וזה משרד האוצר.
אמיר אדרי: זה לא מדויק.
רוברט אילטוב: בוא נראה.
אמיר אדרי: אני רוצה לענות לשאלתכם מדוע רזרבות החשמל נמוכות השנה.
אמיר אדרי: יש מספר סיבות, מספר גורמים, שהובילו לתהליך הזה: הראשון, כפי שציין דוקטור יהודה ניב, זה היעדר גז.
אמיר אדרי: בהינתן זה שאין גז טבעי, הנצילות של התחנות יורדות.
אמיר אדרי: התחנות גם נהרסות, והן מתקלקלות באופן מהיר יותר מאשר במצב רגיל.
אמיר אדרי: מעבר לזה, גם תחנות אחרות שצריכות לעבוד היום, נגיד – לצורך העניין – תחנות פחמיות, במלוא הכוח שלהן, על-מנת לנצל את משאב הפחם.
אמיר אדרי: זה גם מוביל למצב שיש שחיקה מתמשכת בתחנות הפחמיות, והגדלת ההסתברות לתקלה.
אמיר אדרי: מי שהיה ממונה על התחום הזה, אחראי על זה שיהיה גז במדינה, הוא משרד האנרגיה והמים.
אמיר אדרי: הוא היה אחראי שבקיץ 2012 מאגר "תמר" יצליח להתחבר לארץ, ויהיה לנו גז.
אמיר אדרי: בשל הבעיה הזאת, מחירי החשמל האמירו בצורה דרמטית.
אמיר אדרי: ובין-היתר, זה אחד הגורמים שהובילו לבצורת החשמל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל לא משרד האוצר עשה את ועדת ששינסקי במקרה?
אמיר אדרי: אין קשר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא משרד האוצר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: - - -, ממש.
רוברט טיבייב: סליחה, כבוד היושב-ראש, עם כל הכבוד, כששר האנרגיה והמים ביקש להחריג את "תמר" ולהתחיל לפעול שם, שר האוצר דרש את "ששינסקי", ועצר את התהליך בשנה ומשהו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון מאד.
רוברט אילטוב: עם כל הכבוד, לבוא עכשיו ולהגיד ששר האנרגיה והמים אחראי על זה, זו ממש חוצפה שאין כמותה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא ישלים את דבריו, ואחרי זה שיתייחס.
אמיר אדרי: אני אשלים את דבריי.
אמיר אדרי: אין שום קשר בין ועדת ששינסקי, לחיבור של מאגר "תמר".
אמיר אדרי: הרי היזמים יישאפו - - -
רוברט אילטוב: בטח שיש קשר.
רוברט אילטוב: היזם לא יכול להשיג מימון לדבר הזה.
רוברט אילטוב: מה זה "אין קשר"?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה ממש לא נכון.
רוברט אילטוב: הם כבר - - - את הדיונים פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל שיגיד דברים נכונים, ולא ימציא - - -
רוברט אילטוב: הוא פשוט משקר.
רוברט אילטוב: פשוט משקר
אמיר אדרי: אני חייב להגיד שאין שום קשר בין ועדת ששינסקי, להתחברות לחוף "דור".
רוברט אילטוב: תקרא את הפרוטוקולים.
אמיר אדרי: אין שום קשר.
אמיר אדרי: ואם אתה רוצה אפשר לנהל דיון מקצועי, יחד עם היזמים של חברת "נובל".
רוברט אילטוב: אני מציע שתקרא את הפרוטוקולים.
אמיר אדרי: הם בעצמם אומרים את זה.
אמיר אדרי: אפשר להתייחס לכל גורמי המקצוע כולם - - -
אמיר אדרי: - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא נכון - - -
רוברט אילטוב: זה לא נכון מה שאתה אומר.
אמיר אדרי: אתה מסלף את העובדות.
רוברט אילטוב: הבעלים של מאגר "תמר" היו פה, והם אמרו שהם לא יכולים ללכת לבנקים ולקבל כסף.
אמיר אדרי: אין קשר לעניין של - - -
רוברט אילטוב: כי הוא משקר, מה זה?
רוברט אילטוב: הוא משקר לוועדה, לחברי הוועדה.
אמיר אדרי: ממש לא.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע אם אתה היית בדיון, כשהיה נציג של "נובל אנרג'י", שזה השותף הגדול במאגר "תמר" – זה היה לפני כחודשיים אם אינני טועה, בנושא אחר – אבל הגענו לנקודה הזו, והוא אמר ש"ששינסקי" לא עיכב אותם.
כרמל שאמה-הכהן: הנציג של "נובל אנרג'י".
רוברט אילטוב: אז אני מציע לכולם לקרוא את הפרוטוקולים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דרך אגב, אני רוצה לחזק את חבר הכנסת אילטוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם בוועדת הכלכלה היו כמה דיונים בנושא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וכולם אמרו פה אחד ש"ששינסקי" פגע בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם שר האנרגיה שהיה, דיבר על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ופשוט תמוה בעיניי שאתה יושב פה, ופתאום מנסה להראות את משרד האוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי משרד האוצר גדול ממדינת ישראל, אבל אתה ממש לא.
אמיר אדרי: אם תתני לי לסיים את דבריי - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל תנו לו.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, היה עיכוב - - -, לדעתי, עם הארגונים הירוקים.
כרמל שאמה-הכהן: לא היה עיכוב אחר.
חמד עמאר: - - - אדוני היושב-ראש, אני השתתפתי כמעט בכל הדיונים - - -
רוברט אילטוב: ועדת ששינסקי לא נתנה להם אפשרות למצוא את הנושא המימוני, מכיוון שלא היה להם שום-דבר ברור.
אמיר אדרי: האינטרס של יזם זה להתחבר מהר ככל האפשר על-מנת להגדיל את רווחיו.
אמיר אדרי: זה האינטרס של יזם.
רוברט אילטוב: לא היתה להם ודאות עסקית.
רוברט אילטוב: הם טענו את זה לאורך כל הדרך.
אמיר אדרי: מעבר לזה, סיבות נוספות: עיכובים בתכנית החירום, סגירות קיטוריות.
אמיר אדרי: כל מיני עיכובים שנבעו – אני לא יודע להסביר בדיוק למה, אבל היו עיכובים בתכנית החירום.
יהודה ניב: ואי מתן מימון בזמן.
סמדר בת-אדם: אי מתן מימון.
אמיר אדרי: לא.
אמיר אדרי: זה לא כל-כך מדויק.
יהודה ניב: בדיוק.
אמיר אדרי: לאחר שרשות החשמל קבעה הסדר מימוני מראש, בתקווה שעד יולי 2012 חברת החשמל - - -
דני דנון: סליחה, אתה אומר פה דבר חמור ביותר.
דני דנון: אנשים בלי חשמל, לא מפעילים מזגנים, כל מדינת ישראל על הרגליים – ואתה אומר: היו עיכובים במימון.
דני דנון: תפרט מי עיכב - - -
אמיר אדרי: לא, לא אמרתי שהיו עיכובים במימון.
אמיר אדרי: זה לא מה שאמרתי.
דני דנון: מה אמרת לפני - - -?
אמיר אדרי: אמרתי שרשות החשמל נתנה מימון לפרויקט תכנית החירום.
אמיר אדרי: פשוט היישום שלו עוכב - - -
יהודה ניב: רק לשלוש טורבינות הגז.
דני דנון: למה היישום עוכב?
אמיר אדרי: הוא מדבר על - - - הקיטוריות.
יהודה ניב: לא.
יהודה ניב: לזה לא ניתן מימון.
אמיר אדרי: לזה אני לא יודע לענות.
אמיר אדרי: אני לא יודע להסביר.
חמד עמאר: למה החלטתם לא להמשיך עם "אלון תבור", - -
אמיר אדרי: אני אסביר.
חמד עמאר: - - ואין צורך, ולא יהיה מחסור בחשמל?
אמיר אדרי: אני אגיע ל"אלון תבור".
חמד עמאר: מי שעיכב את זה, זה משרד האוצר שאמר: לא יהיה צורך, ולא יהיה מחסור בחשמל.
חמד עמאר: ואנחנו היום עומדים לפני מחסור בחשמל.
חמד עמאר: כמו שהיה בעניין התפלת המים: אין צורך בהתפלת מים.
חמד עמאר: ב-2001 התחילו בנושא.
חמד עמאר: עצרתם את כל הנושא, במשרד האוצר.
חמד עמאר: עד שהגיע שר האנרגיה והמים החדש, ודחף את זה קדימה.
חמד עמאר: ואתם בסוף התקפלתם, - -
אמיר אדרי: אני אענה.
חמד עמאר: - - והורדתם את זה על האזרחים, את כל עניין ההתפלה.
חמד עמאר: וכאן אתם מתנהגים אותו דבר.
סמדר בת-אדם: אבקש שבפרוטוקול - - - של דוקטור יהודה ניב, שלתוספות הקיטוריות לא ניתן המימון.
אמיר אדרי: אז על זה אפשר לדבר אחרי זה עם רשות החשמל.
אמיר אדרי: נציגי רשות החשמל יגיבו על זה.
אמיר אדרי: בנושא "אלון תבור" - - -
דני דנון: - - - רשות החשמל, משרד האנרגיה והמים, משרד האוצר.
דני דנון: בפועל, אין חשמל.
דני דנון: וכל אחד פה אומר: שרשות החשמל תגיד.
דני דנון: ההוא יגיב.
חמד עמאר: כל דבר שקורה, לך תבדוק במשרד האוצר ואחרי זה תמשיך.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתם רוצים שאני אתחיל לקרוא אנשים לסדר?
כרמל שאמה-הכהן: תנו לבן-אדם להשלים את דבריו, ואחרי זה, כל מי שירצה ידבר בצורה מסודרת.
כרמל שאמה-הכהן: אחרת לא מבינים מה כל אחד רוצה.
אמיר אדרי: בנושא "אלון תבור": אנחנו, כמשרד האוצר, הכנו עבודה לרמות הרזרבה הנדרשות לשנת 2013.
אמיר אדרי: והגשנו את זה, בראשות המנכ"ל, חיים שני, לישיבת הממשלה.
אמיר אדרי: בישיבת הממשלה הצגנו את מצב הרזרבה לשנת 2013.
אמיר אדרי: ולהבנתנו, לשנת 2013 לא היה צורך בהקמת תחנת כוח נוספת על-ידי חברת החשמל.
אמיר אדרי: לתפיסתנו, אנו מנסים לייצר שוק תחרותי, שנשען גם על יצרני חשמל אחרים.
אמיר אדרי: אנחנו לא רוצים להמשיך ולייצר חשמל אך ורק באמצעות חברת החשמל.
אמיר אדרי: וצריכים למצוא - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רגע, בוא - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ', אין לך רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא נותנים לו להשלים משפט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רק תענה אם - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אני מקשיב לו, ולא מצליח להבין אותו עם כל ההפרעות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי זה תגידו לו מה שאתם רוצים.
אמיר אדרי: שוב, אני חוזר: מסקנות מר חיים שני - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני רק רוצה לחדד: תתייחס לקביעה של המנכ"ל דאז, חיים שני, שאמר שלא צפויה בצורת.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסבירות של הקביעה שלו?
כרמל שאמה-הכהן: ובמה הוא טעה?
כרמל שאמה-הכהן: מה הוא לא צפה?
אמיר אדרי: שנייה.
אמיר אדרי: זה בדיוק העניין: מטרת הוועדה היתה להתייחס לשנת 2013.
אמיר אדרי: זו היתה מטרת הוועדה.
אמיר אדרי: בדיון בממשלה, כל הדיון התמקד בשנת 2013.
אמיר אדרי: מה יהיה בשנת 2013.
אמיר אדרי: אנחנו הצגנו את מקטע – צד ההיצע וצד - - -
כרמל שאמה-הכהן: הקביעה שלו היתה לשנים 2012 ו-2013.
אמיר אדרי: היא היתה לשנת 2013.
אמיר אדרי: וזו היתה מטרת הדיון – שנת 2013.
אמיר אדרי: בדיון הוצג צד ההיצע וצד הביקוש.
חמד עמאר: בואו נשמע את רשות החשמל.
חמד עמאר: אולי הוא - - - לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שהחסימה של "אלון תבור" היתה, מאחר שהוועדה בראשות מר חיים שני קבעה שלשנים 2012 ו-2013 - - -
אמיר אדרי: לשנת 2013 יש רזרבה מספקת.
אמיר אדרי: "אלון תבור" לא היתה יכולה להיות מוקמת בשנת 2012 טכנית.
אמיר אדרי: לוקח ארבע שנים להקים תחנת-כוח.
אמיר אדרי: לא ייתכן שבשנה תהיה תחנת-כוח.
אמיר אדרי: זו טענה לא הגיונית.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו את הטענה.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נשמע את החברים שלך.
כרמל שאמה-הכהן: מינהל החשמל, בבקשה.
יהודה ניב: אם אנחנו כבר נכנסים לתוך זה, אז שבועיים אחרי שמר חיים שני קיבל את ההנחיה מראש הממשלה, בישיבת הממשלה, ב-8 לאוגוסט, - -
מגלי והבה: באיזו שנה?
יהודה ניב: ב-8 לאוגוסט 2010.
יהודה ניב: - - לבדוק את כל נושא משק החשמל, כפי שאנחנו הצגנו אותו.
יהודה ניב: את כל התכנית.
יהודה ניב: כל תכנית הפעולה.
יהודה ניב: אני הלכתי אליו, באופן אישי, לדבר איתו.
יהודה ניב: אמרתי לו: אני רוצה לדבר איתך היי-טק להיי-טק.
יהודה ניב: אני בא מההיי-טק, אתה מההיי-טק – אנחנו מדברים בשפה אחרת.
יהודה ניב: ואמרתי לו: תראה, אתה מכיר את העניינים האלה.
יהודה ניב: כל דבר שאתה רוצה שיקרה בזמן מסוים, אתה צריך לספור אחורנית מתי להתחיל אותו.
יהודה ניב: קיבלת 90 יום, אבל אין לך 90 יום.
יהודה ניב: יש החלטות שצריך לעשות בשבועיים-שלושה הקרובים.
יהודה ניב: אחד מהם זה "אלון תבור".
יהודה ניב: כי טורבינת הגז צריכה לעמוד בקיץ 2012 – זה שנתיים, ועכשיו.
יהודה ניב: כי אנחנו כבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, "אלון תבור" יכלה לפעול - - -?
רוברט אילטוב: אם הוא היה מקבל החלטות מיידיות.
יהודה ניב: כי אנחנו באוגוסט, ואם תקבל החלטה מיידית בעניין הזה.
יהודה ניב: אם אתה תחכה 90 יום, אנחנו אחרי זה.
יהודה ניב: קרה מה שקרה, והוועדה הציגה את המסקנות שלה בינואר 2011.
יהודה ניב: מינואר 2011 לקיץ 2012 אי-אפשר להקים.
יהודה ניב: אין אחד שחולק על זה שאי-אפשר להקים.
אמיר אדרי: וגם באוגוסט, הדעות חלוקות.
אמיר אדרי: הדעות חלוקות.
אמיר אדרי: זה לא ברור כלל שניתן להקים.
אמיר אדרי: זה בכלל לא ברור.
יהודה ניב: לגבי אוגוסט, הדעות לא חלוקות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה היית אז בתפקיד?
יהודה ניב: אני הייתי בתפקיד.
יהודה ניב: אני התחלתי אז בתפקיד.
חמד עמאר: זה משרד האוצר, וזה משרד - - - מקצועי.
חמד עמאר: - - - לדעת יותר?
חמד עמאר: משרד האוצר או המשרד - - -?
רוברט אילטוב: אתה יודע יותר טוב - - -.
רוברט אילטוב: לכן, אנחנו פה.
רוברט אילטוב: צריכים לבדוק אם באמת יודעים
יהודה ניב: באוגוסט 2008 קבע השר בנימין בן-אליעזר את תכנית החירום.
יהודה ניב: ובאוגוסט 2008 התחילו לעבוד על שלוש טורבינות גז: הראשונה משלושתן עמדה ביולי 2010, כאשר לא היו הליכים תכנוניים.
יהודה ניב: זאת אומרת, שכן הקימו בפחות משנתיים יחידה אחת.
אמיר אדרי: האם כל התחנות הוקמו?
יהודה ניב: השנייה עמדה לפעולה ב-13 באוגוסט 2010.
יהודה ניב: כלומר, לקח לה שנתיים וחודש.
יהודה ניב: למעשה, שנתיים בדיוק.
יהודה ניב: והשלישית, שנתקלה בבעיות תכנוניות, הוקמה בסוף שנת 2010.
יהודה ניב: "אלון תבור" – ההליכים התכנוניים כבר היו מוכנים.
יהודה ניב: זאת אומרת, הסיכוי לגמר בתוך שנתיים היה גבוה מאד.
יהודה ניב: תמיד יש תקלות הנדסיות.
יהודה ניב: אבל הסיכוי לגמר היה גבוה מאד.
יהודה ניב: הוא לא יכול היה לקרות אם זה מתחיל בינואר 2011.
יהודה ניב: זה בטוח שהוא לא יכול היה לקרות.
יהודה ניב: אבל זה הזמן שבו הנושא נדון.
יהודה ניב: ולכן, כשהגענו לדיון בממשלה בינואר 2011, לא היה כבר טעם לדבר על שנת 2012.
יהודה ניב: 2012 היתה גמורה.
יהודה ניב: סגורה.
יהודה ניב: מה שיש, יש, ומה שאין, אין.
יהודה ניב: אנחנו, בחצי השנה, האחרונה, עבדנו במשרד האנרגיה והמים, ביחד עם כל גופי הממשלה הנוספים, כדי לנסות איכשהו להגדיל קצת את יכולת הייצור של הקיץ הזה.
יהודה ניב: הסתבר לנו שיש תחנות פרטיות שעובדות רק על גז, ואין להן גז טבעי.
יהודה ניב: ואז הן מושבתות.
יהודה ניב: 200 מגה-וואט.
יהודה ניב: אנחנו דחפנו ליצירת מערכת בעזרת רשות החשמל שקבעה תעריפים, וחברת החשמל שנרתמה לעניין, שגז של חברת החשמל יינתן לתחנות הפרטיות.
יהודה ניב: והתחנות הפרטיות יוכלו לפעול, ולעבוד ולייצר חשמל.
יהודה ניב: וחברת החשמל, במקום הגז תשתמש בסולר, כי לה יש תחנות דו-דלקיות.
יהודה ניב: ככה אנחנו החזרנו למערכת 200 מגה-וואט, שבעצם יצאו מהמערך.
יהודה ניב: אנחנו ביחד – כל הצוות, ביחד – מצאנו גנראטורים, שלא יכלו לפעול, כמו 50 מגה-וואט בים המלח, שלא היו להם שעות הפעלה, וקיבלנו אישור מהמשרד להגנת הסביבה להפעיל אותם.
יהודה ניב: אנחנו ניסינו להגדיל את כמות הגנראטורים הפרטיים שמשתתפים בהסדרות.
יהודה ניב: שם נתקלנו בבעיה, ושם לא הצלחנו מספיק לקדם.
יהודה ניב: ואנחנו קידמנו גם ממול את הקטנת הביקושים, על-ידי כל מיני הסדרות שרשות החשמל התבקשה וביצעה, כמו: "חסכת, הרווחת", או המכונה: "20/20".
יהודה ניב: אבל "חסכת, הרווחת" יותר טוב, כי זה לא 20/20 בדיוק.
יהודה ניב: והסדרות אחרות שיעודדו הקטנת צריכה, וכל זה כדי, בכל זאת, לאפשר לנו לעבור את הקיץ בשלום.
יהודה ניב: עבדנו גם על הדלקים, גם על הגדלת ההיצע, וגם על הקטנת הביקוש.
יהודה ניב: אבל זה כמובן בלי להקים תחנות-כוח חדשות, כי בתקופה של חצי שנה אי-אפשר להקים תחנות-כוח.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה להגיב?
אמיר אדרי: אני שוב חוזר: הגדרת התפקיד היתה לבחון את שנת 2013, והאם יש צורך ב"אלון תבור" לשנת 2013.
אמיר אדרי: מאחר ולשנת 2012 זה לא היה ריאלי גם מבחינה תפעולית, כנראה, וגם מבחינה מימונית.
אמיר אדרי: אבל אני רוצה להתמקד בפעולות משרד האוצר.
אמיר אדרי: מה משרד האוצר עושה בתחום משק החשמל, ובתחום הרזרבה.
רוברט אילטוב: ולשנת 2013 לא צריך אותם?
רוברט אילטוב: נניח שאני לא מסכים.
אמיר אדרי: נכון להיום, על-פי ועדת 90 הימים, התחזית, פחות או יותר, התממשה.
חמד עמאר: מה עמדת משרד האנרגיה והמים בנושא?
אמיר אדרי: פחות או יותר, בשנת 2013 אנו צופים רזרבה של כ-10% במשק החשמל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה - - - עושים הפסקות חשמל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה עושים הפסקות חשמל?
חמד עמאר: משרד האנרגיה והמים, מה הרזרבה שאתם צופים בשנת 2013?
דני דנון: רגע, בואו נראה - - -
חמד עמאר: בואו נראה, לשנת 2013, משרד האנרגיה והמים אומר כמה יהיה לנו רזרבה.
דני דנון: נראה לי שנחזור לפה עוד פעם - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אני חייב לחדש לכם: לא נראה לי שיש בכלל מחסור באנרגיה לאור האנרגיה של חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים לקחת מפה רזרבות, ולהפעיל את כל הטורבינות.
יהודה ניב: בשנת 2013 אנחנו נהיה עם רזרבה של 10% בערך, שהיא הקו השחור.
יהודה ניב: כל מי שחושב ש-10% זה טוב, וזה המקום להיות בו, אז הוא פשוט טועה.
יהודה ניב: זה המקום הכי נמוך שאפשר לסבול, אבל זה לא באמת המקום להיות בו ברמת התכנון.
יהודה ניב: אבל זה - - -, ואיפה שנהיה.
כרמל שאמה-הכהן: איפה צריך להיות?
יהודה ניב: אנחנו צריכים להיות ברמה של 20%-17%, עם שאיפה ל-20%.
יהודה ניב: מדינות ה-OECD נמצאות ברמה של 20% ויותר, כאשר הן מחוברות אחת לשנייה, ולא כל אחת תלויה בעצמה כמו שאנחנו.
כרמל שאמה-הכהן: מתי אנחנו נגיע ל-20%-17%?
אמיר אדרי: תוך שנתיים.
יהודה ניב: לא תוך שנתיים.
יהודה ניב: אפילו לא - - -
רוברט אילטוב: - - - אישורים של ועדת שרים, ועדה של משרד האוצר, לא תגיע.
יהודה ניב: אנחנו נגיע ל-20%-17% בסביבות שנת 2015, 2016.
יהודה ניב: הכול תלוי אם – יש לי בעיה כרגע - -
אמיר אדרי: בזכות יצרני החשמל הפרטיים.
יהודה ניב: - - אם "דליה" תקום לקיץ של שנת 2015.
יהודה ניב: מכיוון שהיא לא סוגרת כרגע סגירה פיננסית, אז אני מתחיל לקבל שערות לבנות בראש.
יהודה ניב: כבר אין שערות.
יהודה ניב: זה לא פשוט.
יהודה ניב: אנחנו מהיד לפה.
יהודה ניב: בסוף העשור נהיה בסדר.
יהודה ניב: אבל הדרך לשם קשה מאד.
חמד עמאר: כמה תחנות פרטיות מוקמות עכשיו, ברגע זה?
יהודה ניב: ברגע זה, שתיים.
חמד עמאר: והם יכולים להפסיק מתי שהם רוצים?
חמד עמאר: זה מה ששמעתי ממך עכשיו.
יהודה ניב: הם באמצע הדרך, והם לא יפסיקו.
יהודה ניב: ההשקעה שלהם היא כזאת שאין להם שום, חוץ מאשר, אני לא יודע מה, כוח עליון, הם לא יפסיקו באמצע הדרך.
יהודה ניב: אבל התחנות שעוד לא שמו יתד באדמה, ועוד לא הגיעו עם את חפירה, יכולות להפסיק.
יהודה ניב: כי תחנת-כוח של 400 מגה-וואט עולה בערך חצי מיליארד דולר.
יהודה ניב: אז גם אם השקעת בשלבי התכנון 10 מיליון דולר, אתה תגיד: אוקיי, אני אפסיד את ה-10 מיליון דולר, ולא אשקיע עוד 490 מיליון דולר אם יש לי בעיה.
יהודה ניב: ה-10 מיליון דולר לא מושכים את ה-490 מיליון דולר.
יהודה ניב: לכן, רק כשהוא התחיל להיכנס לשטח והתחיל ממש להשקיע ולהיכנס, אתה יודע שהוא יהיה שם.
יהודה ניב: כל זמן שהוא ברמת הניירות, מתרוצץ בין מוסדות התכנון למוסדות הממשלה למיניהם, אתה יודע – אמנם הוא משקיע, אבל זה לא יותר מדי.
חמד עמאר: כמה תחנות-כוח מקימה או מתכננת עכשיו, חברת החשמל?
יהודה ניב: חברת החשמל, כרגע, בונה ארבע תוספות קיטוריות: אחת ב"צפית", שאמורה להסתיים.
אלי גליקמן: היא למעשה מוכנה, ואמורה להשתלב.
אלי גליקמן: אם לא היינו נכנסים לגל החום הזה, אז היא היתה מוכנה ב-1 או ב-4 באוגוסט.
אלי גליקמן: כנראה שיש שם איחור.
אלי גליקמן: אחרי גל החום ננסה לשלב אותה.
יהודה ניב: ועוד שלוש, שהראשונה מהן אמורה להיות ב-15 ביולי בשנה הבאה, 2013; השנייה ב-15 באוגוסט; והשלישית ב-1 בדצמבר.
רוברט אילטוב: אתה יכול להסביר למה גל החום משפיע - - -?
כרמל שאמה-הכהן: כי קשה לנתק - - - אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: יש עומס.
רוברט אילטוב: בגלל הפעילות המוגברת של התחנה?
אלי גליקמן: התוספת הקיטורית היא 125 מגה, והיא אמורה להיכנס לתחנה עובדת של 250 מגה.
אלי גליקמן: אני צריך להפסיק את ה-250 מגה.
אלי גליקמן: בגלל גל החום, אני לא יכול להפסיק.
רוברט אילטוב: ברור.
רוברט אילטוב: עכשיו ברור.
כרמל שאמה-הכהן: הגברת אורית פרקש-הכהן.
אמיר אדרי: אפשר להשלים משפט?
אמיר אדרי: מעבר לזה, אם אנחנו מסתכלים במבט עתידי, אז משרד האוצר גם קידם כניסת יצרני חשמל פרטיים, שהם גם מגדילים את הרזרבה הנדרשת, וגם מגדילים את היעילות המשקית.
אמיר אדרי: מעבר לזה, קידמנו החלטת ממשלה בראייה ארוכת טווח עד לשנת 2020.
אמיר אדרי: השם המדויק זה: הפחתת גזי חממה.
אמיר אדרי: האמצעים זה התייעלות אנרגטית.
אמיר אדרי: סך התקציב שמוקצה שם הוא 2.2 מיליארדי שקלים, משנת 2011 ועד לשנת 2020.
אמיר אדרי: זה מהלך של משרד האוצר, אגף התקציבים, לקדם התייעלות אנרגטית.
אמיר אדרי: וזה דבר שגם מגביר את היעילות, וגם מגדיל את הרזרבה הנדרשת.
כרמל שאמה-הכהן: ביקשת שאלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול לגבי תחנת-הכוח באשקלון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה דיברת על זה, נכון?
יהודה ניב: הזכרתי אותה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשנת 2002 היתה החלטה להקים אותה.
יהודה ניב: 2001, 2002.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו בשנת 2012.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה - - -?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה יכול להסביר מה קרה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שאפשר לייצר שם מעל 1,200 מגה-וואט, נכון?
יהודה ניב: זאת תחנה שתוכננה להיות תחנה של 1,260 מגה-וואט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, שהיא יכולה לפתור את כל הבעיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר לדעת איך משנת 2002, כשהתקבלה ההחלטה, ועד היום, זה לא יצא לפועל?
יהודה ניב: קידום התחנה נגרר במוסדות התכנון, מכיוון שזו תחנה פחמית.