GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף פתאל: מדינת ישראל היא מקום שמבחינת המידע התיירותי גם בתחום המלונאות המצב הוא די כאוטי ודי בעייתי.
יוסף פתאל: להבדיל, אנחנו כסוכנים יכולים לתת לך מידע כמעט על כל חדר בעולם ולגבי ישראל המצב הוא כזה שאף אחד לא יודע.
יוסף פתאל: שאת הדבר הזה צריך להדק כמה שיותר.
נועז בר-ניר: אני חושב שההצעה שלך היא טובה ונקבל אותה, בתנאי שאלה לא כוכבים.
כרמל שאמה-הכהן: אין בהוראה זו כדי למנוע ממלון שדורג לפי תקנות אלה, למנוע פרסומת כאמור לפי דירוג פנימי של הרשת אליה הוא משתייך.
אתי בנדלר: ובלבד שהדירוג אינו דירוג כוכבים.
נועז בר-ניר: ובלבד שאינו דירוג כוכבים.
נועז בר-ניר: ובלבד שמפורסמת הדרגה שלו בארץ.
קריאה: זה ההמשך של (ד)?
שמואל מרום: יש מלונות בעולם שמדרגים גם בכוכבים.
נועז בר-ניר: כאן אנחנו מפספסים כי זאת הטעיית הציבור.
נועז בר-ניר: לכן אנחנו צריכים להיצמד לזה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 18 עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 18 – 2 נמנע - 1 התקנה אושרה
יואל חסון: אני נמנע.
כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: יואל חסון נמנע.
עובד קדמי: 19.
עובד קדמי: הצגת מחירים (א) בעל בית מלון יפרסם ויציג באופן הנראה לעין ובספרות ברורות וקריאות - (1) את מחיר השירות הניתן בו, כשהוא כולל כל מס, אגרה ותשלום חובה, וכל תשלום אחר הנלווה לשירות ושהצרכן אינו יכול לוותר עליו (להלן – "מחיר כולל"), ואת המחיר לתייר חוץ לאחר הפחתת המסים שהתייר פטור מהם, בציון מפורש ובולט לעין כי מחיר זה הוא לתייר חוץ בלבד, בכל מקום שבו הוא מציגם.
עובד קדמי: (2) את המחיר בעד שירות נוסף הניתן בבית המלון – בכל חדר, וכן בכל מקום שבו הוא ניתן.
עובד קדמי: (3) תפריט הכולל פירוט המנות, הארוחות והמשקאות ולצדו של כל פריט מחירו, בכל מקום בבית המלון שבו הם מוגשים.
עובד קדמי: (ב) מחיר כאמור בתקנת משנה (א) מותר להציג במטבע חוץ, ובלבד שהוא מוצג גם בשקלים חדשים כולל מס ערך מוסף לצד מחירו, או בלוח מחירים נפרד.
עובד קדמי: (ג) הוראות תקנה זו, לעניין הצגת מחירים, יחולו גם על פירוט מחירים בחשבוניות שנותן בית המלון.
עובד קדמי: (ד) מחיריהם של שירות ושירות נוסף המוצגים בבית מלון, יפורסמו בעברית ובאנגלית.
עובד קדמי: כאן אני מבין שאנחנו נשנה את ההגדרה כי כבר הכנסנו את ההגדרה של שירות.
תמר פינקוס: ההגדרה נשארת.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה 19.
שמואל צוראל: ההערה שלנו מתייחסת לאחידות באסתטיקה.
שמואל צוראל: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם.
שמואל צוראל: עומד אורח לפני דלפק הקבלה ולפניו לוח ובלוח הזה יש הגדרה שהיא מקוממת, שהיא בעצם הגדרה שאומרת שיש שני סוגי אורחים – ישראלים ותיירים.
שמואל צוראל: הדבר הזה מקומם.
שמואל צוראל: ההצעה שלנו היא שיהיה משהו שייראה קצת יותר אסתטי.
שמואל צוראל: המחיר יפורסם כמחיר אחד ויהיה כתוב מתחתיו בצורה מאוד מאוד ברורה שתיירים בעלי דרכון זר פטורים ממע"מ.
שמואל צוראל: זה כל מה שצריך להיות, במקום שאדם יעמוד בפני רשימה שלכאורה עושה סלקציה של ישראלים ותיירים.
שמואל צוראל: זה מראש מעורר איזושהי התנגדות אצל אורח שאומר שיש כאן איזוהי אפליה.
נועז בר-ניר: אבל אצלו יותר זול.
נועז בר-ניר: דווקא לאורח המחיר יותר זול.
תמר פינקוס: כאן אני מוכרחה לומר שזה בניגוד לחוק.
תמר פינקוס: החוק הוא חד משמעי.
תמר פינקוס: חוק הגנת הצרכן.
תמר פינקוס: הוא קובע את אופן הצגת המחיר.
תמר פינקוס: אופן הצגת המחיר היא מחיר כולל.
תמר פינקוס: כל הרעיון שאף אחד לא יעמוד עם מחשבון.
תמר פינקוס: כשלי יאמרו פחות מע"מ, אני אובדת עצות.
תמר פינקוס: אני קיבלתי תלונה מבן אדם שאמרו לו 17 אחוזים פחות, הוא ציפה שיהיה 17 אחוזים פחות, אבל בפועל מה שיורד זה 13.7 אחוזים והסבירו לי את המתמטיקה הגבוהה כי אני באמת לא הבנתי.
תמר פינקוס: יעמדו אנשים וכולם יעמדו עם מחשבון כדי לדעת.
תמר פינקוס: לכן בא המחוקק ואמר שאתה בא, אתה יודע כמה אתה משלם.
תמר פינקוס: בא תייר ומשלם ללא מע"מ.
תמר פינקוס: גם באנגליה התייר משלם ללא מע"מ.
תמר פינקוס: תגיד לתייר כמה זה.
תמר פינקוס: אם התיירים יודעים מתמטיקה כמוני, הם יודו לאל כשיאמרו להם כמה זה עולה כי הם לא יצליחו לדעת עם המחשבון.
אלכס מילר: את מציעה להשאיר את זה כמו שזה?
תמר פינקוס: זה חייב להישאר כך.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 19.
כרמל שאמה-הכהן: הוויכוח הוא רק לגבי ההפרדה בין תייר למקומי.
קריאה: אגב, זה קיים כבר בתקנות הגנת הצרכן בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות.
תמר פינקוס: זה קיים מ-2005.
שמואל צוראל: יופיע המחיר ולידו יהיה כתוב בתוספת מע"מ כחוק.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאומרים, לא הצלחת לשכנע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 19 כנוסחה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 19 – פה אחד התקנה אושרה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 19 אושרה פה אחד.
עובד קדמי: 20.
עובד קדמי: ביקורת לצורך פיקוח על בית מלון, רשאי הממונה לשגר מבקר לערוך בו ביקורת ולפעול כאמור בסעיף 19 לחוק.
אתי בנדלר: אני מניחה שהכוונה היא לשגר מבקר מבין עובדי המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: תוקן.
עובד קדמי: מבקר כמוגדר בחוק שירותי תיירות.
שמואל צוראל: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף הזה: למעט לצורך פיקוח על עמידה של בית מלון באמות המידה כאשר תתבצע בהתאם להוראות סעיף 17.
שמואל צוראל: ההגדרה הזאת כאן בצורה בה היא מוגדרת, לכאורה סותרת את כל התקנות עליהן עבדנו עד לרגע זה.
שמואל צוראל: היא בעצם אומרת שלא הבודק שהוגדר גם בהגדרות וגם בצורה מפורטת מיהו הבודק וכולי, אלא המבקר מטעם המשרד יכול לעשות.
לאה ורון: לא מדובר בשני תפקידים שונים?
לאה ורון: המבקר מבקר על מנת לראות שהמלון עומד בכוכבים.
שמואל צוראל: נכון.
שמואל צוראל: לא עומד בכוכבים.
שמואל צוראל: כל בדיקותיו של המבקר אינן נוגעות לעניין הכוכבים.
שמואל צוראל: כל זמן שזה לא מסויג כאן, זה למעשה שם לאל את כל חומות ההגנה שנכתבו בכל התקנות שעברנו עליהן עד לרגע זה.
כרמל שאמה-הכהן: המבקר בודק רק את הצגת המחירים?
כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף 19 בחוק?
שמואל צוראל: בחוק שירותי תיירות.
קריאה: כאן אנחנו קבענו מערכת מאוד מקצועית שעבדנו עליה קשה.
שמואל צוראל: כל מה שאנחנו מבקשים זה לסייג, שזה לא לצורך התקנות.
נועז בר-ניר: המבקר יוכל להיכנס ולראות.
נועז בר-ניר: התקבלה תלונה על כך שאין חדר אוכל במלון וזה תנאי לדירוג, יוכל המבקר להיכנס, לבדוק ואז הוא צריך לשלוח בודק כדי לשנות את הרישוי.
שמואל צוראל: תנסחו את זה כך.
נועז בר-ניר: כך זה מנוסח.
שמואל צוראל: הוא לא יכול לעשות שום דבר.
שמואל צוראל: הוא שלא יכול לבטל את הדירוג.
נועז בר-ניר: אין לו סמכות.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין מדוע בכלל יש צורך בתקנה הזאת בהתחשב בהוראות סעיף 19.
אתי בנדלר: הליקוי היחידי בסעיף 19, אבל אני מקווה שהוא מתוקן בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, שכתוב שמבקר שמינה לכך השר ולא נאמר כאן שהוא מבין עובדי המדינה.
אתי בנדלר: יש סמכויות כך וכך לפי סעיף 19 לחוק ואני אקרא אותו:
אתי בנדלר: מבקר שמינה לכך השר יהיה רשאי אם הדבר דרוש כדי להבטיח ביצוע חוק זה או למנוע עבירה על הוראותיו.
אתי בנדלר: לחקור אדם העוסק בשירותי תיירות ולדרוש ממנו להציג בפניו רישיון ומסמכים ולמסור לו ידיעות והודעות שלדעת המבקר יש בהן כדי להראות שבוצעה עבירה לפי חוק זה.
אתי בנדלר: שנית, להיכנס בכל עת לכל מקום וכולי.
אתי בנדלר: אם כן, מה זה מוסיף?
אתי בנדלר: זאת פשוט תקנה מיותרת.
שמואל צוראל: זה לא מעלה ולא מוסיף.
אתי בנדלר: יש הסכמה למחוק?
נועז בר-ניר: נוריד אותה.
רוני בר-און: אז אנחנו נשארים במצב שכל המנגנון המאוד מקצועי הזה שנקבע של הבודק שבודק בהתאם לאמות המידה, הגורם המקצועי במשרד התיירות בעצם יכול להיכנס.
נועז בר-ניר: אם הגיעה תלונה, לפני ששולחים בודק שעולה כסף – לא על כל תלונה נשלח בודק אלא יגיע המבקר של המשרד ויראה תקלה, אז יפנה לבודק.
נועז בר-ניר: הרי המבקר לא יכול לא לפגוע בדרגה, לא להעלות דרגה ולא להוריד דרגה.
נועז בר-ניר: אין בעיה עם זה.
שמואל צוראל: גם לא הממונה.
נועז בר-ניר: אני מדבר על הממונה.
נועז בר-ניר: גם הממונה לא.
נועז בר-ניר: רק בודק.
קריאה: בודק או רשות מוסמכת.
כרמל שאמה-הכהן: ההסכמה היא למחוק את התקנה?
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא תקנה 21.
עובד קדמי: 21.
עובד קדמי: אגרות לא תבוצע בדיקה בבית מלון לצורך קביעת דרגה, אלא אם שולמה אגרה שנקבעה לכך.
אתי בנדלר: לוועדת הכלכלה לא הומצאו תקנות.
אתי בנדלר: מדובר באגרה לפי תקנות שטרם נולדו.
אתי בנדלר: אני מציעה לא לאפשר בכלל את התקנה הזאת ולא לאשר אותה.
אתי בנדלר: לכשיובאו בפני ועדת הכלכלה תקנות האגרות, ככל שיהיה צורך יתוקן תיקון עקיף ויתוקנו תקנות בתיקון עקיף גם תקנות אלה.
יואל חסון: אני ראיתי באיזשהו מקום שהאגרה תהיה 4,000 שקלים.
יואל חסון: אני שואל האם האגרה היא גם לגבי בית מלון גדול וגם בית מלון קטן.
כרמל שאמה-הכהן: עוד לא קראנו את זה.
עובד קדמי: זאת הערכה.
עובד קדמי: לא כתבנו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: התייחסות להערת היועצת המשפטית.
עובד קדמי: ההליך שיהיה אם התקנה הזאת תאושר, שר התיירות יבחן מה המחיר ומה העלות של ביקורת של בודק בבית מלון לצורך כך.
עובד קדמי: זה ילך לוועדה בין משרדית והוועדה הבין משרדית שליד משרד האוצר תאשר אותה.
עובד קדמי: יהיה צורך לבוא לוועדת הכלכלה של הכנסת ואז יוצאת הודעה שעל פי תקנה 21.
נועז בר-ניר: נבוא לוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: נעבור לתקנה 22.
כרמל שאמה-הכהן: לא דחינו את התקנה אבל לא מאשרים אותה.
תמר קלהורה: אולי כדאי לקרוא את התקנות הבאות ברצף כי הן קשורות אחת בשנייה.
עובד קדמי: 22.
עובד קדמי: ביטול תקנות שירותי תיירות (בתי מלון), התשס"א-2001 (להלן – התקנות הקודמות) – בטלות ביום תחילתן של תקנות אלה.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש התנגדות לבטל?
תמר קלהורה: לכן אני מציעה לקרוא את הכול כי המשמעות היא שכל העניינים של פרסום, מחיר וכולי נדחים לעוד תשעה חודשים.
תמר קלהורה: האם לא כדאי להכניס לתוקף לפחות את סעיפים 18(ד) ו-(ה).
כרמל שאמה-הכהן: זה נכניס בתחילה.
כרמל שאמה-הכהן: אם את רוצה להכניס דברים, נכניס בתחילה.
עובד קדמי: התקנות הקיימות, אלה שאנחנו מתכוונים לבטל אותן לפי תקנה 22, יש בהן הסדר לעניין הפרסום של המחירים וכולי, כולל מתן תעודה של מלון רשום.
עובד קדמי: אלה כולן יישארו בתוקף.
תמר קלהורה: כתוב שתוקף התקנות האלה תשעה חודשים מיום פרסומן.
עובד קדמי: ב-22, יום תחילתן של התקנות ותחילתן לפי תקנה 23 היא תשעה חודשים מיום פרסום תקנות אלה.
תמר קלהורה: אנחנו צריכים להכניס לתוקף מיידי את ההוראות שנוגעות לפרסום בתי המלון.
כרמל שאמה-הכהן: נעשה את זה בסעיף התחילה.
אתי בנדלר: מה שאומר עובד הוא שלתקנות הקיימות יש הוראות בדבר פרסום מחירים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל צריך להכניס את זה לתוקף מיידי.
אתי בנדלר: הן יהיו בתוקף עד עוד תשעה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: ביום תחילתן של התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 22?
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 22 – פה אחד התקנה אושרה
כרמל שאמה-הכהן: חנא סוייד מצביע במקום חבר הכנסת דנון.
עובד קדמי: 23.
עובד קדמי: תחילה תחילתן של תקנות אלה תשעה חודשים מיום פרסומן.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי מועד התחילה, אני הבטחתי לשר לקצר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שמונה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו התנגדות לכך.
עובד קדמי: יש לנו הליך של מכרז ובחירה.
נועז בר-ניר: אם זאת בקשה של השר, בסדר, שמונה חודשים.
יואל חסון: היציאה למכרז היא לא מכוח התקנות?
נועז בר-ניר: מכוח התקנות, כן.
יואל חסון: אז איך יצאו למכרז?
עובד קדמי: אנחנו נצא למכרז ובמכרז אומרים שאנחנו רוצים לבחור את פלוני-אלמוני.
יואל חסון: מתי תצא למכרז?
עובד קדמי: מאז החתימה, אז אני אצא למכרז כי אני לא יכול לצאת למכרז בודק כי אין לי בסיס.
יואל חסון: אני שואל מדוע נדרשים שמונה או תשעה חודשים?
כרמל שאמה-הכהן: יואל, אתה רוצה תקופה קצרה יותר?
כרמל שאמה-הכהן: הם בעצמם לא רוצים.
אלכס מילר: שמונה חודשים?
כרמל שאמה-הכהן: תחילתן של תקנות אלה, שמונה חודשים מיום פרסומן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התקנה עם התיקון.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 23 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 24.
עובד קדמי: הוראת מעבר תעודת מלון רשום שניתנה לבית מלון על פי התקנות הקודמות תישאר בתוקף עד לקבלת דרגה לפי תקנות אלה, או עד 12 חודשים מיום תחילתן של תקנות אלה, לפי המוקדם.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 24 – פה אחד התקנה אושרה
לאה ורון: תקנה 8 לא אושרה.
אתי בנדלר: תקנה 8 וכל התוספות.
כרמל שאמה-הכהן: על התוספות נצביע בהצבעה אחת, נכון?
אתי בנדלר: מאחר שאני מניחה שכולם עשו שיעורי בית וקראו את התוספות, אני מציעה שלפחות זה יוצג בכמה מלים לרבות השינויים שנעשו.
עובד קדמי: אנחנו שינינו וביטלנו את אמות המידה לדירוג בתי המלון.
עובד קדמי: באמות המידה שינינו כמה דברים קטנים והם ממש שינויי נוסח קטנים.
עובד קדמי: גם בתוספת.
עובד קדמי: העברתי את זה ליועצת המשפטית לוועדה.
עובד קדמי: אנחנו ננסח את זה בהתאמה.
עובד קדמי: את ההסברים לאופן ההפעלה.
אתי בנדלר: כמה מלים, בעיקר לגבי השינויים המהותיים שאתם הכנסתם כי זה לא רק שינויי נוסח.
רם ליסטמן: התוספת הראשונה קובעת את אמות המידה ומצורפים לה דברי הסבר לאמות המידה של שני עמודים, כולל טבלה שמסבירה את השיטה.
רם ליסטמן: יש לנו כאן תיקון קטן.
לירן חשין ברוש: למחוק מהתוספות עצמן את הסעיפים שאמרנו להוריד.
עובד קדמי: צריך לעשות התאמות.
עובד קדמי: לכן אמרתי שאנחנו נעשה את ההתאמות בתוספות מאוחר יותר.
עובד קדמי: הוועדה תסמיך את היועצים המשפטיים לעשות את ההתאמות בתוספות בהתאם לתיקון.
תמר קלהורה: אני לא חושבת שאנחנו צריכים לשנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התוספות.
אתי בנדלר: הוא לא הסביר את השינוי.
אתי בנדלר: יש שינוי מהותי קטן.
רם ליסטמן: השיטה מבוססת על כך שהמלון צריך לצבור מספר נקודות מסוים על מנת לקבל דרגה.
רם ליסטמן: הוא צריך לצבור תשעים נקודות על מנת לקבל כוכב אחד, 170 נקודות על מנת לקבל כוכב שני, 570 על מנת לקבל חמישה כוכבים.
כרמל שאמה-הכהן: קראנו את כל זה.
כרמל שאמה-הכהן: תגיד לנו מה השינוי.
רם ליסטמן: על מנת לקבל דרגה פלוס, הוא צריך בעצם לצבור עוד שמונים נקודות מעבר למינימום שהוא צריך.
רם ליסטמן: זאת אומרת, הדרגה פלוס היא שמונים מעבר.
רם ליסטמן: זה בעצם התיקון ואת זה תיקנו בנוסח כפי שהועבר ליועצת המשפטית של הוועדה.
רם ליסטמן: זה התיקון הטכני.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור התוספות – פה אחד התוספות אושרו
כרמל שאמה-הכהן: התוספות אושרו פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: נשאר לנו לאשר תקנה 8.
כרמל שאמה-הכהן: היו לנו שינויים עליהם הסכמנו.
אתי בנדלר: לא, לא היו שינויים.
אתי בנדלר: אדוני חשב, אם אני זוכרת נכון.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הסימון ליד הדלת.
אתי בנדלר: אמרת שאתה רוצה לשקול.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 8 כנוסחה.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות כולן אושרו.
לאה ורון: לרבות כל התוספות.
נועז בר-ניר: אנחנו מודים לכם מאוד על המאמץ.
לאה ורון: התקנות לרבות כל התוספות, אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שכל התיירים יקבלו שירות של חמישה כוכבים אבל שקיפות בחמישה כוכבים הם יקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום, הפסקות החשמל היזומות.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה – אני חושב שאפילו באולם הזה – התכנסה כבר לפני כמעט שנתיים, אם אינני טועה, והיה יותר מאדם אחד או מגורם אחד שאמר שבעתיד צפויה בצורת חשמל.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם אפילו שר האנרגיה והמים אמר את זה במו פיו.
כרמל שאמה-הכהן: והיום כבר הגענו לימים שבהם אנחנו מרגישים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אזרחי ישראל מרגישים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם המשק מרגיש את זה.
כרמל שאמה-הכהן: העלויות, אני מבין לפי דו"ח שהוגש למשרד מדבר על עלות לשעה – על הפסקת חשמל יזומה, כללית, אני מניח – היא בין 600 ל-700 מיליון שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: זה נתון נכון?
קריאה: 111 שקלים - - -
קריאה: תלוי כמה קוט"ש.
יהודה ניב: עלות לקוט"ש בלתי מסופק בממוצע היא 110 שקלים.
יהודה ניב: הממוצע – זה נע בין 170 שקלים לגופים העסקיים, ל-70 שקלים ללקוחות הביתיים.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, אני מבין שאנחנו עוד לא אחרי, או לפחות בסוף המופע הנוכחי של הפסקות החשמל היזומות.
כרמל שאמה-הכהן: והוועדה רצתה לשמוע מחברת החשמל סקירה של המצב כרגע, מה עברנו בשבוע האחרון, מה צופן העתיד הקרוב, ומה ניתן לעשות בשלב הזה כדי להקל על צרכני החשמל ועל המשק במובנים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: וכמובן, אחרי זה יתייחסו נציגת משרד האנרגיה והמים, הגברת סמדר בת-אדם, רשות החשמל וחברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: ולאחר-מכן נסכם את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, מנכ"ל חברת החשמל.
אלי גליקמן: בוקר טוב לכולכם.
אלי גליקמן: אנחנו נמצאים במצב אותו אנחנו משקפים לציבור בפתיחות מזה שישה חודשים ויותר.
אלי גליקמן: אנחנו חושבים שנכון שהציבור יידע שהרזרבה של החשמל נמוכה, גם למדינת ישראל וגם יחסית לעולם.
אלי גליקמן: ובעזרת התגייסות ואיחוד כוחות, אפשר לעבור גם את הקיץ הזה ללא הפסקות חשמל.
אלי גליקמן: אנחנו, בסך-הכול, ערוכים למצב הזה, מנהלים אותו ועובדים בשיתוף פעולה מזה חודשים עם משרדי הממשלה: משרד האנרגיה והמים, שמנהל דיונים והיערכות; המשרד להגנת הסביבה; רשות החשמל.
אלי גליקמן: ובסך-הכול, יש היענות רבה מכל הענפים ומכל הגורמים בשוק.
אלי גליקמן: חשמל הינו מוצר שאינו ניתן לאגירה.
אלי גליקמן: אז זה יתרון, אבל בכלל חיסרון.
אלי גליקמן: - - - היא שאנחנו מייצרים חשמל כפי שנצרך.
אלי גליקמן: וכאשר רזרבות החשמל נמוכות, אתה לא יכול לאגור מראש חשמל ולהשתמש בו.
אלי גליקמן: בנוסף, מדינת ישראל היא אי חשמלי.
אלי גליקמן: משמעות של אי חשמלי, שלא כמו באירופה ובארצות הברית, היא שאנחנו לא יכולים לקבל חשמל ממדינות שכנות.
אלי גליקמן: ועל-כן, אנחנו מנסים לפתור את המצב הזה באמצעות כבל תת-מימי לקפריסין, עליו אנחנו עובדים.
אלי גליקמן: וכדי שיהיה לנו גיבוי כלשהוא במצבי קיצון.
אלי גליקמן: בסך-הכול, ביום חמישי האחרון, כדי להמשיך בתהליך השקיפות והפתיחות לציבור, ערכנו מסיבת עיתונאים בה הודענו לציבור על האפשרויות.
אלי גליקמן: קודם-כל, קראנו לעזרה.
אלי גליקמן: ודיברנו על האפשרויות לחוסר חשמל צפוי.
אלי גליקמן: כשעתיים אחרי מסיבת העיתונאים היתה תקלה נקודתית בחברת החשמל, באתר "רוטנברג" באשקלון, ביחידה גדולה של כ-575 מגה-ואט.
אלי גליקמן: המשמעות של תקלה מהסוג הזה – זו תקלה, שכמו שאמרתי קודם, החשמל אינו ניתן לאגירה.
אלי גליקמן: המערכת מתחילה לפעול בצורה אוטומאטית, ומבצעת השאלת עומס.
אלי גליקמן: כפי שהסברתי, חשמל אינו ניתן לאגירה.
אלי גליקמן: המערכת פעלה היטב.
אלי גליקמן: אוי ואבוי לנו היה אם המערכת לא היתה פועלת כך.
אלי גליקמן: כי אז היינו נכנסים למצב, כמו שהיה לפני שנה, לדוגמה, בקפריסין, של חוסר חשמל ברמה לאומית.
אלי גליקמן: כתוצאה מהפעולה הנקודתית, המערכת פעלה.
אלי גליקמן: עשתה השאלת עומס לעשרות אלפי צרכנים.
אלי גליקמן: ובתוך 25-20 דקות, החשמל חזר לכל הצרכנים.
אלי גליקמן: אין קשר לחלוטין בין הפסקת החשמל הנקודתית בתחנת "רוטנברג", לבין התהליך שאנחנו נמצאים בו שאנחנו מדברים על רזרבת חשמל נמוכה, שכתוצאה ממנו יהיו הפסקות חשמל מאולצות – עלולות להיות הפסקות חשמל מאולצות – ולזה אנחנו מכינים את הציבור.
אלי גליקמן: התנגשות של שני דברים שאינם קשורים, הביאה לבלבול ולחוסר הבנה, ולתחושה שכאילו כבר התחילו הפסקות החשמל.
אלי גליקמן: לא כך היה.
אלי גליקמן: אני רוצה לציין בהזדמנות הזאת את הציבור: ביום חמישי, הבקשות שלנו לעזרה בשיתוף הציבור, אנחנו מרגישים עוצמה.
אלי גליקמן: ביום חמישי הציבור חסך ביחד כ-200 מגה-ואט.
אלי גליקמן: אתמול כבר השתפרנו, והציבור חסך כ-250 מגה-ואט, וזה משמעותי.
אלי גליקמן: זה שיפור של כ-25%.
אלי גליקמן: אנחנו מאמינים שאם הציבור יסיט את הצריכה של מכשירי החשמל משעות העומס, בין 12:00 ל-17:00, ולא ידליק תנורי אפייה, מייבשים, מכונות כביסה, מדיחים ודברים מהסוג הזה, ויכוון את המזגנים ל-25 מעלות, אזי נגיע למצב שיקל על המשק, נחסוך יותר חשמל, ויהיה אפשר לעבור את הקיץ הזה, בסך-הכול, בשלום.
אלי גליקמן: אני רוצה לציין בהזדמנות הזאת שחברת החשמל עובדת, בעוד אנחנו מדברים.
אלי גליקמן: צוותים של חברת החשמל עובדים בעומס גדול, בתקלות, ומתקנים יחידות שנכנסות לתקלה.
אלי גליקמן: אתמול ביקרתי בחדרה, ביחידה נוספת, ששם היתה פריצת קיטור באחד הצינורות.
אלי גליקמן: נכנסתי עם אנשים לדוד – למשחן, מה שנקרא בשפה המקצועית – יש שם אלפי צינורות של קיטור.
אלי גליקמן: מתוך האלפים, אנשים נכנסים בין הצינורות.
אלי גליקמן: התקלה נמצאת, במקרה הזה, בשורה החמישית של הצינורות.
אלי גליקמן: וצריך לראות אנשים שעובדים בטמפרטורה של 50-45 מעלות, בריתוכים, כדי לתקן תקלה.
אלי גליקמן: יום ולילה, עם תאורה, בגובה, עם פיגומים של 20-15 קומות – פשוט סכנת חיים, כדי להחזיר חשמל למשק הישראלי.
כרמל שאמה-הכהן: המשחן בגובה של 20 קומות?
אלי גליקמן: בין 20-15 קומות.
כרמל שאמה-הכהן: הוא עומד?
אלי גליקמן: הוא מתחיל מגובה אפס מטר, אבל הוא עולה.
אלי גליקמן: התקלה נמצאת במקום של 20-15 קומות.
אלי גליקמן: לא ניתן לאתר אותה באמצעי בקרה אלקטרוניים שאומרים איפה התקלה.
אלי גליקמן: צריך לדעת לבודד אותה ולחפש אותה.
אלי גליקמן: ואני חושב שזו דוגמה להתגייסות של האנשים, ולעובדים של חברת החשמל, שעובדים בתנאים מאד קשים, כדי שיהיה לנו מזגנים בטמפרטורה של 25 מעלות.
אלי גליקמן: אני חושב שזו טמפרטורה מספיק נוחה.
אלי גליקמן: אני רוצה להדגיש גם שכל מעלה יכולה לחסוך כ-5% מצריכת החשמל של המזגן.
כרמל שאמה-הכהן: היום יש מדינות שמגבילות בהוראה את הטמפרטורה במזגנים.
כרמל שאמה-הכהן: ביקרנו בטייוואן, ולא הבנו למה המזגן עובד ולא קר.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כמו שאנחנו רגילים.
כרמל שאמה-הכהן: - - - מתחת ל-24 מעלות, אני חושב.
אלי גליקמן: אנחנו מעודדים את זה.
אלי גליקמן: אנחנו חושבים שזה נכון.
יהודה ניב: - - - בחדר הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, יש פה הצעת חוק לצמצום בצריכת אנרגיה בגופים ציבוריים, שאני מניחה אותה היום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ובדיוק היא מדברת על צמצום הטמפרטורה, כולל בחדר הזה, כמו שנאמר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וכתבתי מכתב ליושב-ראש הכנסת, שאני חושבת שאנחנו צריכים לתת דוגמה, ולא להקפיא פה חברי כנסת שלא תמיד יודעים מה הם מדברים בגלל שהכול קפוא.
כרמל שאמה-הכהן: מי אחראי פה על המזגן?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה, אחרי זה, - -
ישראל אייכלר: רק שלא ידברו מתוך חום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: - - להרחיב על הצעת החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אשמח שאתה גם תצטרף להצעה שלי.
מגלי והבה: הוא באופוזיציה.
מגלי והבה: הוא - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רגילה לעבוד עם האופוזיציה.
אלי גליקמן: ראשית, כפי שאמרתי, אנחנו מברכים על כך.
אלי גליקמן: קודם-כל, בחברת החשמל יש הוראה שלי, שהטמפרטורות יכוונו ל-25 מעלות.
אלי גליקמן: שנית, אני חושב שמשרדי הממשלה וגם הכנסת, אם אפשר לעשות את זה, אנחנו מברכים על כך.
אלי גליקמן: על כל יוזמה מהסוג הזה.
אלי גליקמן: אני חושב שגם לטווח רחוק – אנחנו לא נמצאים במשבר.
אלי גליקמן: כדאי שנדע: בעולם חסר חשמל.
אלי גליקמן: בסין, בעת שאנחנו מדברים, מכניסים תחנת-כוח חדשה בכל שבוע כמעט, וחסר שם פי ארבעה ממה שיש במדינת ישראל.
אלי גליקמן: ארבעים ג'יגה חוסר בקיץ הזה.
אלי גליקמן: לפני שבועיים היו הפסקות חשמל בארצות הברית, ולא סתם בארצות הברית: בבירה, בוושינגטון D.C., בווירג'יניה ובמרילנד, לפני שבועיים-שלושה היו הפסקות חשמל – לא ל-20 דקות, אלא לשבוע.
אלי גליקמן: לחמישה ימים.
אלי גליקמן: ומיליון עד שני מיליון - - -
מגלי והבה: אדוני, מה שאתה מנסה להגיד לנו שננסה להתנחם בזה שאצל הגדולים יש בעיות חשמל.
מגלי והבה: בוא תתמקד במה שיש - - -
כרמל שאמה-הכהן: הוא נותן נקודות - - -
אלי גליקמן: סליחה, הוא ביקש סקירה.
מגלי והבה: - - - אני לא רוצה להיות כמו אף-אחד.
מגלי והבה: אני רוצה להיות כמו במדינת ישראל.
אלי גליקמן: אני רוצה לסיים את הסקירה, ואני אשמח לענות לשאלות.
אלי גליקמן: בעוד חצי דקה אני אסיים.
מגלי והבה: מותר לחברי הכנסת להעיר בוועדות הכנסת, כי הם מייצגים את האזרחים שלא - - -
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת והבה, הערתך נשמעה.
מגלי והבה: אני מסביר לו, כי נראה לי שהוא עוד מעט יגיד לי למה אני מעיר לו.
מגלי והבה: אז אני מסביר לו - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא, בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא העיר את ההערה, וכבוד המנכ"ל ימשיך את - - -
מגלי והבה: אתה מכיר אותי שאני לא בעייתי.
מגלי והבה: אבל - - -
כרמל שאמה-הכהן: מאד לא בעייתי.
אלי גליקמן: אני אשמח לענות על השאלה.
אלי גליקמן: פשוט ביקשתי לסיים את הסקירה, ולאחר-מכן אני אענה על השאלה שלך.
אלי גליקמן: אני חושב שבמדינות מתוקנות, ונשאלתי על כך, והזכירו לי עולם שלישי, והגיעו גם לעולם רביעי, ישראל – אנחנו מבורכים בכך שאנחנו הולכים למתג החשמל, ואנחנו לא חושבים פעמיים אם יידלק חשמל או לא.
אלי גליקמן: ונתתי לדוגמה את ארצות הברית, שזו מדינה שאנחנו אוהבים להשוות אליה.
אלי גליקמן: את אירופה.
אלי גליקמן: לפני שלושה ימים, בקנדה, במחוז אלברטה, אלפי תושבים היו ללא חשמל וללא הודעה מראש.
אלי גליקמן: תקלות, וכתוצאה מכך היו הפסקות חשמל.
אלי גליקמן: ולכן, אני חושב שאנחנו משקפים את המצב לציבור.
אלי גליקמן: אנחנו קוראים לעזרה של הציבור.
אלי גליקמן: אני חושב שאפשר למנוע את הפסקות החשמל אם כולנו נתאחד ונתגייס.
אלי גליקמן: עד כאן.
אלי גליקמן: בבקשה, שאלות.
אלי גליקמן: לכל שאלה אני אשמח לענות.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת והבה, בבקשה.
מגלי והבה: בסך-הכול, המאמצים שעשתה חברת החשמל, כמי שגר בפריפריה, אני יודע שהיו לנו כמה הפסקות חשמל.
מגלי והבה: אבל הטיפול היה מהיר, להחזיר את הזרם במיידית.
מגלי והבה: מה שמפריע לי הוא שאנחנו, בסך-הכול, יכולים לחזות את מזג-האוויר, ואנחנו רואים שהולכים להתחממות.
מגלי והבה: והאם אנחנו נהיה ערוכים לגל הזה, ולא נשמע כל הזמן שאצל מדינות כאלה ואחרות היו הפסקות?
מגלי והבה: אני לא רוצה להתחיל להשוות למדינות אחרות, כי בהרבה תחומים אנחנו חוטאים לעצמנו כשעושים את ההשוואה הזאת.
מגלי והבה: כי בהרבה תחומים אנחנו לא הגענו לשם.
מגלי והבה: אנחנו רוצים לדעת, לא כל הזמן אומרים: הנה, מגיע עד הסוף.
מגלי והבה: שיטות ההסברה שאתם עושים מצוינות וטובות, וזה עובד על האנשים שאכפת להם.
מגלי והבה: אבל צריך לראות האם יש תכנון, שלא נגיע למצב שפתאום השלטר נופל בשלושה-ארבעה מקומות – בדרום, בצפון – ואז כל אחד יתחיל להגיד מה לא עשינו.
מגלי והבה: האם אתם ערוכים למצבים כאלה, ולא להפחיד אותנו כל הזמן, כמו הרועה והזאב: הנה, הנה, הולך להיות.
מגלי והבה: ואז אני צריך להיות כל הזמן במתח, ואני לא יודע מתי זה יקרה?
אלי גליקמן: ראשית, אני רוצה להסביר: אנחנו לא מפחידים את הציבור.
אלי גליקמן: אנחנו משקפים מצב אמיתי בפתיחות.
אלי גליקמן: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שאנחנו מפתיעים.
אלי גליקמן: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבו יגידו שיש אפשרות שיש מחדל.
אלי גליקמן: הופתענו.
אלי גליקמן: אנחנו מודיעים ומעדכנים את הציבור מראש.
אלי גליקמן: אני חושב שזו אחריות שלנו.
אלי גליקמן: המצב היה גרוע יותר אם היינו פועלים בשיטה אחרת.
אלי גליקמן: שנית, אני לא חושב שצריך להגזים.
אלי גליקמן: גם אם יהיו הפסקות חשמל מאולצות, הציבור יסבול בצורה מדורגת: חצי שעה, שעה, שעה ורבע – בכל מיני חלוקות.
אלי גליקמן: ואנחנו לא נגרום להפסקה, שאין חשמל בכל המדינה, במשך ימים שלמים.
אלי גליקמן: שלישית, חשמל, כמו שאמרתי, הוא מוצר שלא ניתן לאגירה.
אלי גליקמן: ונשמח אם יהיה start-up ישראלי שימצא את הדרך לאגור חשמל.
אלי גליקמן: אבל, עדיין, לא מצאנו את הדרך לאגור חשמל בכמויות כאלה.
אלי גליקמן: ולכן, אנחנו צריכים לרכז מאמץ, ולראות איך פותרים את הבעיה.
אלי גליקמן: תכנון משק החשמל – צריך למצוא את האופטימום.
אלי גליקמן: יש קונפליקט.
אלי גליקמן: מצד אחד, אתה לא רוצה להשקיע.
אלי גליקמן: זה השקעות מרובות.
אלי גליקמן: מיליארדים בדולרים, רבים.
אלי גליקמן: ומצד שני, אתה רוצה שתהיה רזרבה מתאימה.
אלי גליקמן: בתכנון נכון של משק החשמל, הרזרבה המתאימה היא כ-15%, 20%, 25%.
אלי גליקמן: בישראל, לצערי, אנחנו מדברים על 3%.
אלי גליקמן: תכנון חשמל לטווח ארוך לוקח 15-10 שנים.
אלי גליקמן: זה לא מצב של הוקוס-פוקוס.
חמד עמאר: מתי אנחנו יכולים להגיע לכ-15%, שאתה מדבר עליהם?
חמד עמאר: ומה מעכב את הנושא הזה, להתחיל ולהריץ?
חמד עמאר: וכמה זמן אנחנו יודעים בכלל שיש לנו רק 5%-3%?
אלי גליקמן: אני מציע שראש מינהל התכנון יענה, כי זו שאלה - - -
קריאה: ראש מינהל החשמל.
יהודה ניב: מנהל מינהל החשמל.
אלי גליקמן: סליחה.
אלי גליקמן: ראש מינהל החשמל יענה, דוקטור יהודה ניב.
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, מנהל מינהל החשמל.
יהודה ניב: שלום.
יהודה ניב: אני יהודה ניב, ממינהל החשמל שבמשרד האנרגיה והמים.