GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי ברית: הורדנו את: "להלן- צו הטלגרף'/ (5)(6) לעניין ציוד שמותקנת בו סוללת ליתיום, בסוללה מתקיימות הוראות תקן בטיחות סוללות"
דנה נויפלד: הכוונה היא לחדד באיזה טכנולוגיות ובאיזה תדרים הציוד יפעל, ורק לגבי אלה הוא אינו טעון אישור סוג.
דנה נויפלד: זה בעקבות הערה שקיבלנו מהצבא.
דנה נויפלד: לגבי אחרים – עשינו התאמות בנוסח, בפסקה (3) לתקנה, בנוסח, ולעניין סוללת הליתיום – כמו שראיתם, הפננו לתנאים הקבועים בהגדרה.
איתי עצמון: התנאי לגבי ציוד מקורי, חדש, שטרם נעשה בו שימוש - נותר על כנו.
איתי עצמון: כלומר, קראת רק את השינויים.
רועי ברית: 3.
רועי ברית: "סייג לפטור מטעמים ביטחוניים 1.
רועי ברית: על אף האמור בסעיף 2, ציוד קצה מסוגים מסוימים כפי שיודיע המנהל, יהיה טעון אישור סוג, ובלבד שהוצגה בפני המנהל חוות דעת מטעם נציג צבא ההגנה לישראל, אשר לפיה השימוש בציוד כאמור עלול להביא לפגיעה במערכות טכנולוגיות אשר תפגע בביטחון המדינה; הודעה כאמור תפורסם ברשומות.
דוד בר-דרור: אני רוצה להעיר הערה אחת – כל נושא הבריאות- היכן הוא נמצא?
דוד בר-דרור: סוג מסוים, רמת תדרים – אין בעיה.
דוד בר-דרור: כל נושא רמת הקרינה של המכשירים.
נתי שוברט: רמת הקרינה מוסדרת על פי תקנות של משרד התמ"ת – הגנת הציבור, רמות קרינה ממכשיר טלפון נייד.
נתי שוברט: שם זה מוגדר, והן מחייבות.
דוד בר-דרור: אמרה זיוה פתיר פה בוועדה הזו לפני הרבהשנים – אנחנו לא יודעים לבדוק.
דוד בר-דרור: מן הראוי לבדוק את זה מחדש.
נתי שוברט: אני לא הבנתי מה זיווה פתיר אמרה ומה זה קשור לעניין.
דוד בר-דרור: היה דיון בזמנו, על כל הנושא של הפלאפון.
דוד בר-דרור: לא פעם, היה דיון בוועדת הפנים.
דוד בר-דרור: שאלתי שאלה פשוטה.
דוד בר-דרור: סוגי תדרים – אין לי ויכוח.
דוד בר-דרור: יש לי שאלה פשוטה: מה עם נושא הקרינה?
דוד בר-דרור: היכן זה עומד?
דוד בר-דרור: הנזק הבריאותי.
דוד בר-דרור: אנחנו היום עומדים על 40% טיפולי פוריות של חברה' צעירים כתוצאה מכל מיני פלאפונים שהם מסתובבים אתם בכיסים.
איתי עצמון: איך ההערה של אדוני קשורה לסעיף?
דוד בר-דרור: מדברים בסעיף הזה – מגבילים בנושא הזה שנקרא סוג תדרים.
דוד בר-דרור: הגבלה של מערכת הביטחון.
דוד בר-דרור: היכן ההגבלה של הנושא הבריאותי?
איתי עצמון: אני מצטער, אני לא מבין איך זה קשור לסעיף שעכשיו הוקרא על ידי נציג משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: הוא העיר את הערתו.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4 נשאר כמו שהוא.
דנה נויפלד: סעיף 4 נשאר כמו שהוא.
רועי ברית: זה סעיף 4 לפי המיספור החדש.
רועי ברית: פטור מרישיונות.
רועי ברית: לגבי הסעיף הבא – אישור בדבר התקיימות תנאי הפטור.
רועי ברית: בסעיף קטן (ב) הוספנו שינוי.
רועי ברית: אני אקרא: " (א) המנהל ימסור למי שעומד בתנאי המפורט בסעיף 4 אישור המעיד כי הוא פטור מרישיון סחר כאמור, ויכלול פירוט של סוגי הציוד, בהתאם להודעת העוסק, לפי סעיף קטן (א), ורשאי הוא שלא למסור אישור כאמור למי שהפר את תנאיו של רישיון סחר או של התנאים למתן פטור מרישיון כאמור.
דנה נויפלד: התיקון מוסיף שהאישור יכלול גם פירוט של סוגי הציוד.
רועי ברית: אני ממשיך בקריאה: "(א) המנהל רשאי שלא למסור אישור כאמור בסעיף קטן (ב)- (1) למי שעסק בסחר בציוד קצה בניגוד להוראות סעיף 3; (2) אם לדעת המנהל מתן האישור עלול להביא לפגיעה בביטחון המדינה; החלטה שלא לתת אישור לפי פסקה זו לא תתקבל אלא לאחר שמשטרת ישראל ביקשה זאת; (3) אם קיים לגבי העוסק רישום במרשם הפלילי בדבר הרשעה שלדעת המנהל יש בה כדי למנוע מתן אישור.
כרמל שאמה-הכהן: ב (ד) אין שינוי.
רוני קלר: אני רוצה לחדד את ההערה של חברי, דוד בר דרור.
רוני קלר: אנחנו עוסקים פה בצו ונשאלת השאלה – הצו צריך לתת כיסוי למכלול של דברים.
רוני קלר: ההיבט הבריאותי בתוך הצו – איננו.
רוני קלר: לא מתייחסים לנושא של הקרינה.
רוני קלר: אמר נתי שוברט שבאיזה שהן תקנות יש התייחסות ומצד שני נאמר פה בחדר הוועדה – שזה לא שווה שום דבר.
רוני קלר: אנחנו עושים פה איזושהי רגולציה מחודשת, מן הראוי היה שתהיה פה התייחסות לבריאות, לרמת קרינה.
דנה נויפלד: הסוגיות שמטרידות אותך הן סוגיות שהן לגיטימיות לדיון, קר שזו לא המסגרת שבה אנחנו נמצאים כרגע.
דנה נויפלד: הבדיקה, לפי חוק התקשורת, אישור הסוג ורישיון הסחר נעשים מכוח סמכויות לפי פקודת הטלגרף וחוק התקשורת, וזה לא הסמכויות שמוענקות לנו.
איתי עצמון: התכלית היא לא בריאותית, גם.
דנה נויפלד: הכוונה פה היא לעשות קיצור למתן אישור סוג שממילא אנחנו נותנים אותו, ואין בו היבטים בריאותיים.
דנה נויפלד: אין התייחסות בריאותית.
דנה נויפלד: זה לא סותר סמכויות של גורמים אחרים, ככל שיש בעיות קרינה או בעיות בריאותיות, לפעול מכוח סמכויותיהם שמוענקות להם.
דנה נויפלד: זה רק לא הסמכויות שיש לשר התקשורת.
דוד בר-דרור: שר התקשורת הוא הרגולטור.
דוד בר-דרור: הוא נותן רישיון, רבותיי.
רוני קלר: אז אולי היה ראוי, לבוא ולהרחיב את הדיון לא רק למשרד התקשורת, אלא לעוד - -.
רוני קלר: יש את משרד הבריאות, יש את המשרד להגנת הסביבה, ולראות מה כל אחד מהם אומר.
רוני קלר: אנחנו כאן עוסקים ברגולציה ומן הראוי היה לשמוע את כל המכלול של התמונה.
רוני קלר: שר התקשורת הוא לא - -
דנה נויפלד: הסוגיה שאתה מזכיר זו שאלה שחורגת מגדר הדיון פה, מי מסדיר את הנושא של הקרינה והסוגיות הבריאותיות שנובעות מהשימוש בטלפונים הסלולאריים, ככל שהם נובעים, או לא נובעים.
דנה נויפלד: שוב, זו לא השאלה כאן.
דנה נויפלד: תחום האחריות הזו מחולק באופן כזה שמשרד התקשורת עוסק בהיבטים מסוימים ושרים אחרים עוסקים בהיבטים אחרים.
דנה נויפלד: כרגע אנחנו נמצאים בדיון מאד מצומצם.
דנה נויפלד: שוב, אני לא אומרת שהשאלות הללו אינן ראויות לדיון או לתגובה, אבל אנחנו לא הגורם המוסמך בעניין הזה.
דנה נויפלד: אנחנו באים פה, במסגרת הצו הזה, לבוא ולפתור בהיבטים ששר התקשורת מוסמך בהם, וזה לא ההיבטים הללו.
רוני קלר: אבל הצו הוא צו מרחיב, לא מצמצם.
דנה נויפלד: הוא צו שמקל לעניין אישור סוג ורישיון סחר, בהיבט מסוים.
דנה נויפלד: הוא לא משנה את המצב הקיים במובן של - - הוא לא מוסיף סמכויות לשר התקשורת.
דוד בר-דרור: את מדברת על הרחבה.
דוד בר-דרור: אין לי ויכוח אתך.
דוד בר-דרור: אבל אני אומר: ברגע ששר זה או אחר – ממונה, הוא נותן את היתר הייבוא.
דוד בר-דרור: ברגע שהוא נותן היתר יבוא אנחנו צריכים להסתכל על - -
דנה נויפלד: נותנים רישיון סחר.
דוד בר-דרור: גם כן, זה אותו הדבר.
דוד בר-דרור: זה היינו הך.
דנה נויפלד: זה לא אותו הדבר.
דנה נויפלד: אני לא אומרת שאין שום היבט כזה או אחר נוסף, על ההיבטים שאנחנו דנים בהם, רק כרגע זה לא היבטים ששר התקשורת מוסמך לדון בהם כעת.
דנה נויפלד: אנחנו מביאים בסך הכל צו שאמור להקל על ייבוא, על הסחר ועל מתן אישור - - -
דוד בר-דרור: יביאו מסוף העולם מכשירים שאת לא יודעת בכלל איזה אסון לאומי הם יביאו.
דוד בר-דרור: אף אחד לא בודק אותם.
דפנה גלוק: גם במצב הנוכחי, משרד התקשורת לא בודק את ההיבטים שעליהם אתה מדבר.
דוד בר-דרור: זה לא רק משרד התקשורת.
דוד בר-דרור: אף אחד לא בודק.
דוד בר-דרור: הצו הזה היה צריך להגביל את זה.
דפנה גלוק: לא, אדוני.
דפנה גלוק: הצו הזה – מה שהוא עושה, זה שהוא פוטר מהצורך לקבל את אישור משרד התקשורת בהיבטים שאינם בריאותיים.
דוד בר-דרור: את מזכירה לי את הסיפור היפה – היה דיון ב- 25.4 באוניברסיטת תל אביב.
דוד בר-דרור: אז אומרים: לא, יש חור בתקציב.
דוד בר-דרור: אבל מצד שני יש חור יותר גדול בתקציב מנזקים.
לאה ורון: בהגדרה של "כוחות הביטחון" בפקודת הטלגרף הכוונה היא גם לצה"ל?
לורה הלר: כן.
לורה הלר: נציג משרד הביטחון לפי חוק התקשורת והסעיפים הביטחוניים לצורך סעיף 13 הוא ראש אגף תקשוב.
דנה נויפלד: דרך אגב, הצו הזה הוא צו מתוקף שני דברי חקיקה.
איתי עצמון: חוק התקשורת ופקודת הטלגרף.
צבי לביא: את פקודת הטלגרף צה"ל עוד לא עדכן.
צבי לביא: זה מ- 1927.
לאה ורון: יש נוסח חדש משנת 1972 אבל אתה לא ברשות דיבור בכלל.
דנה נויפלד: אבל הוא צודק.
לאה ורון: מ-72.
לאה ורון: תשל"ב.
דנה נויפלד: יש דברי חקיקה יותר מודרניים.
דנה נויפלד: רק להשלמת השאלה – פקודת הטלגרף מפנה גם להגדרה בסעיף 13.
איתי עצמון: אני מבקש להעיר לגבי סעיף קטן (ג), פסקות (2) ו-(3) – אני מבין ששאבתם את התנאים האלה מתקנות הטלגרף האלחוטי, רישיונות, תעודות ואגרות, והכוונה היתה שתנאי כשירות לקבלת רישיון לסחר לא יופרו, נכון?
איתי עצמון: אז השאלה אם לא כדאי פשוט, ברמה של נוסח, להפנות לסעיפים האלה.
איתי עצמון: כלומר, להגיד: למי שלא מתקיים בו תנאי לפי תקנה 5(א)(1) או (3) לתקנות הטלגרף האלחוטי.
דנה נויפלד: מקובל עלינו, אין שום בעיה.
דנה נויפלד: אתה רוצה להקריא?
איתי עצמון: נוסח מאד גולמי: "במקום פסקאות (2) ו-(3) תהיה פסקה (2), שתקבע למי שלא מתקיים בו תנאי לפי תקנה 5(א)(1) או (3) של התנאים – שכתובים כאן, כרגע – לתקנות הטלגרף האלחוטי, רישיונות, תעודות ואגרות, התשמ"ז-1987.
איתי עצמון: את הניסוח המדויק נסגור לאחר הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אושר, עם השינויים.
רועי ברית: אני אקרא את סעיף 6 החדש: "הודעה על שינוי .
רועי ברית: עוסק בסחר בציוד קצה פטור יודיע למנהל בכתב על כל שינוי בפרטים שבהודעה כאמור בסעיף 5(א) בתוך 30 ימים ממועד השינוי, ואולם הודעה בדבר סוג נוסף של ציוד קצה פטור, כאמור בסעיף 2, שבכוונתו לסחור בו, תימסר 15 ימים לפחות לפני מועד השינוי.
רועי ברית: לרבות כל סוג נוסף של ציוד קצה פטור כאמור בסעיף 2 שבכוונתו לסחור בו.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות על התוספת?
רועי ברית: " הודעות לפי סעיפים ו- 6 יימסרו בדואר רשום בלבד, ויהיו נתמכות בתצהיר המאמת את העובדות המפורטות בהן.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר, התקנות אושרו.
נתי כהן: אני ראש מחלקת אג"מ של אגף התקשוב.
נתי כהן: סביב האירוע הזה היו דיונים ודיבורים רבים.
נתי כהן: אני רוצה להגיד כאן ליושב ראש שתיקון הצו מאפשר את הרפורמה של משרד התקשורת ושמירה על ביטחון תושבי מדינת ישראל בכפיפה אחת.
נתי כהן: אנחנו מבינים שהעיצומים שנמצאים כאן בצו מקנים למשרד התקשורת סמכות גם לענישה וגם לאי מתן רישיון אם הם יופרו, ועל כך אני רוצה להודות לך, יושב ראש הוועדה, על כך שאיפשרת את הזמן הזה לתת לנו לעבוד על תיקון הצו ולראות שבהחלט הרפורמה מתאפשרת וגם ביטחונה של מדינת ישראל נמצאים בכפיפה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: כל הכבוד לכם על הערנות ועל היכולת להגיע להסכמות.
כרמל שאמה-הכהן: גם דיברתי אתמול עם אלוף התקשוב, ואמרתי לו שוועדת הכלכלה, למרות שאתם לא אורחים קבועים פה – רואה בצה"ל ובעמדותיו והערותיו, למרות כל אירועי הדיון הקודם אתם תמיד מבורכים, תרתי משמע.
כרמל שאמה-הכהן: גם במהות וגם בנוכחות.
כרמל שאמה-הכהן: שלום, אנחנו עוברים לישיבה הבאה – תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (גוף אישור ובקרה), התשס"ט-2009.
מיכל סגן כהן: אישור התקנות האלה, מחייב תיקון לתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (גוף אישור ובקרה) שיאפשר את הפיקוח של גופי הבקרה, גם על תוצרת אורגנית מן החי.
מיכל סגן כהן: התקנות האלה שישנן הן תקנו שיבטיחו את האפשרות של גופי בקרה לפקח על תוצרת אורגנית מן החי, לפי התקנות שהוועדה אישרה.
מיכל סגן כהן: אני קוראת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 15(א)(4) לחוק להסדרת תוצרת אורגנית, התשס"ה – 2005 , בהתייעצות עם שר הבריאות, השר להגנת הסביבה ועם הארגון היציג, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 3 1.
מיכל סגן כהן: בתקנה 3(3) לתקנות להסדרת תוצרת אורגנית,(גוף אישור ובקרה), התשס"ח - 2008 (להלן – התקנות העיקריות), בסופה יבוא "או בתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשס"ט - 2009 , לפי העניין"; תיקון התוספת הראשונה 2.
מיכל סגן כהן: בתוספת הראשונה לתקנות העיקריות, בפרט 7, בסופו יבוא "או לתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשע"ב-2012, לפי העניין".
מיכל סגן כהן: תיקון התוספת השניה 3.
מיכל סגן כהן: בתוספת השניה לתקנות העיקריות, בטפסים 1 ו-5, לפני "מן הצומח" יבוא: "  מן החי  תוצרת טרייה  תוצרת מעובדת " תיקון התוספת הרביעית 4.
מיכל סגן כהן: בתוספת הרביעית לתקנות העיקריות, בפרט 5, בסוף הפסקה המתחילה במילים "תאריך ביקורת מתוכנן" יבוא "או לפי תקנה 56...." נצטרך לבדוק אם לא השתנה המספור של התקנות האלה.
איתי עצמון: אולי תאמרי למה הכוונה – לאיזו תקנה מפנים, מבחינה מהותית.
מיכל סגן כהן: זה ביקורות.
מיכל סגן כהן: "...
מיכל סגן כהן: לפי תקנה 56 לתקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשע"ב -2012, לפי העניין".
מיכל סגן כהן: תחילה 5 תחילתן של תקנות אלה...." – ואנחנו רוצים כאן, הציעו לי לשנות את זה, במקום שזה יהיה "ביום תחילתן של התקנות לתוצרת אורגנית מן החי" שזה יהיה כבר עכשיו כדי שתבוצע בקרה.
פנינה אורן: כדי שנוכל להסמיך אותם.
מיכל סגן כהן: אבל לא תוכלי להסמיך אותם.
איתי עצמון: התקנות אינן בתוקף.
איתי עצמון: אני חושב שהמועדים חייבים להיות כרוכים זה בזה.
מיכל סגן כהן: - - -
פנינה אורן: ברור לי שהם לא יכולים לאשר עד שהתקנות האלה - - אבל אני יכולה את ההתארגנות מולם – להתחיל.
איתי עצמון: את יכולה להתחיל את ההתארגנות בלי שום קשר.
כרמל שאמה-הכהן: כל התקנות מ-1 עד 5 אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: אם כך, כל התקנות להסדרת תוצרת אורגנית.
לאה ורון: מהפך.
לאה ורון: רגע היסטורי.
כרמל שאמה-הכהן: שלום, אנחנו פותחים את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא – תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשס"ט-2009.
כרמל שאמה-הכהן: היו כבר שני דיונים.
כרמל שאמה-הכהן: אחד באוקטובר, 2009, והשני - בבפברואר, 2010.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים מסעיף 48.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, נא לקרוא.
מיכל סגן כהן: "48.
מיכל סגן כהן: מיון ביצי מאכל לא יעסוק אדם במיון ביצי מאכל אלא אם כן בידיו היתר או רישיון לפי תקנות רישוי עסקים (תחנות מיון לביצי מאכל), התשנ"ה-1994 ולפי חוק הרישוי".
מיכל סגן כהן: בשיחה שאני קיימתי החלטנו שנכון יהיה לתקן את התקנה הזו ולכתוב : "לא יעסוק אדם במיון ביצי מאכל אורגניות אלא אם בידיו אישור לפי תקנות רישוי עסקים (תחנות מיון לביצי מאכל) ורישיון לפי חוק הרישוי".
מיכל סגן כהן: פשוט זה קצת יותר מדויק.
איתי עצמון: זה בעקבות הערות שלי.
איתי עצמון: אנחנו פשוט קיימנו דיונים.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לנוסח?
מיכל סגן כהן: "תקנה 49 חומרי אריזה.
מיכל סגן כהן: עוסק ייתן עדיפות לשימוש בחומרי האריזה שניתנים למיחזור ואולם הוא לא ישתמש באריזת תוצרת אורגנית.
מיכל סגן כהן: ..." גם פה יש תיקון שמוצע על ידי היועץ המשפטי: "אלא בחומר אריזה נקי ואם היה מיועדת לשיווק לצרכן - בחומר אריזה חדש.
מיכל סגן כהן: " (2) בחומר אריזה המכיל P.V.C.
איתי עצמון: כלומר, כך יוצא שבכל מקרה חומר האריזה צריך להיות נקי ורק אם הוא מיועד לשיווק לצרכן, חומר האריזה צריך להיות חדש.
מיכל סגן כהן: את תקנה 50 אנחנו מציעים למחוק.
מיכל סגן כהן: היא קיימת כבר בחלק הכללי.
כרמל שאמה-הכהן: מחקנו.
מיכל סגן כהן: אני ממשיכה בקריאה: 51.
מיכל סגן כהן: לא יוביל אדם תוצרת אורגנית אלא לפי המפורט להלן: (1) תוצרת אורגנית שאינה ארוזה מראש, תובל בנפרד מתוצרת שאינה אורגנית וכלי הקיבול שבהם היא מובלת יסומנו במילה "תוצרת אורגנית"; (2) בעל התוצרת ימלא, לפני העמסת התוצרת על כלי ההובלה, תעודת משלוח לפי הטופס שבתוספת השתים עשרה; תעודת המשלוח תהיה בידי המוביל בעת ההובלה ותימסר עם סיומה למקב התוצרת.
איתי עצמון: מה הטופס בתוספת השתיים עשרה?
פנינה אורן: זו תעודת המשלוח.
מיכל סגן כהן: זו תעודת המשלוח שצריך למלא לגבי התוצרת שמובלת:, ואני אומר מה כלול בה: צריך למלא בה את הפרטים של שם העוסק, ואם הוא תאגיד – את מספר העוסק המורשה, פרטים מזהים שלו, מה סוג התוצרת, מה הכמות של התוצרת.
כרמל שאמה-הכהן: רואים את זה בעמוד 45 לתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, התקנה אושרה.
מיכל סגן כהן: פרק י' – הסדרת מכירה ויבוא.
מיכל סגן כהן: הסדרת היבוא 52.
מיכל סגן כהן: (א) לא יתיר גוף אישור ובקרה שימוש בסמל בקרה לתוצרת אורגנית מן החי שיוצרה מחוץ לישראל או למוצרים שיוצרו ממנה, אלא אם כן - (1) התוצרת הוכרה בידי גוף אישור ובקרה במדינה שבה יוצרה, שהמנהל הכיר בו ובסמלו לפי סעיף 3(ב)(1) לחוק; (2) התוצרת סומנה בסמל הגוף שהמנהל הכיר בו כאמור בפסקה (1) ולוותה במסמך המאשר זאת (להלן – המסמך המלווה); (3) היבואן ותוצרתו עומדים בביקורת שוטפת של גוף אישור ובקרה.
מיכל סגן כהן: (ב) המסמך המלווה יהיה במקור בלבד, ילווה את המשלוח עד הגיעו ליבואן, ויישמר בידיו לתקופה שלא תפחת משלוש שנים מיום שיובא לישראל.
אורנית רז: אני מנכ"לית הארגון לחקלאות אורגנית.
אורנית רז: יש לנו סעיף שהיינו רוצים שיוסיפו בהגדרת הייבוא.
אורנית רז: אני אסביר את הרקע – אנחנו עדים עכשיו עם התפתחות השוק האורגני ליותר ויותר יבוא של מוצרים.
אורנית רז: על פי הסכמים שיש לנו, מוצרים שמיובאים לארץ, על פי הסכם שיש לנו עם אותה מדינה, מגיעים לחברת הפיקוח, מגיעים עם אישור שהמוצר הזה אורגני, לפי המדינה, ונכנסים אלינו.
אורנית רז: אנחנו יותר ויותר מגלים שנכנסים לתוך השוק מוצרים באיכות מאד ירודה.
אורנית רז: יש לנו בעיה עם הצרכנים שאנחנו רוצים לוודא שהם מקבלים תמורה הולמת למה שהם קונים, ודבר שני – אנחנו רוצים להגן על היצרנים המקומיים, שבאמת – לא ייצא מצב שאנחנו, בארץ, מקפידים, ומשרד החקלאות מקפיד מאד על תוצרת אורגנית, שתהיה באמת על פי חוק, ומדינות אחרות פחות מקפידות.
אורנית רז: ואז אנחנו נמצאים פה עם תוצרת שהיא מופלית לרעה.
אורנית רז: כלומר, יש לנו פה נקודת מצב שגם הצרכנים מפסידים וגם – היצרנים שלנו מופלים לרעה.
אורנית רז: מה שאנחנו מבקשים שלתקנות האלה, שהן לחלוטין מקובלנות עלינו - 1.
אורנית רז: תלווה הצהרת יצרן שנקראת "ספסיפיקציה".
אורנית רז: זאת אומרת, הצהרת יצרן – כל החומרים שיש במוצר, היצרן צריך להצהיר עליהם.
אורנית רז: אני רוצה להסביר שבתווית שאנחנו רואים, אין את כל החומרים שיש.
אורנית רז: למשל, חומרים שהן בכמויות קטנות – אם אני מוסיפה תבלין למוצר שהוא מתחת ל – 2%, הוא לא מופיע בתווית.
אורנית רז: אנחנו רוצים קודם כל שהיצרן יצהיר על כל המוצרים שנמצאים באותו מוצר עם אפשרות לדרוש בדיקת מעבדה אחת לוודא שמה שהיצרן מצהיר אכן נמצא.
אורנית רז: דבר שני – לדרוש שמה שלא הצהירו – לא נוכח, שזו איזושהי אופציה לדרוש במוצרים האלה.
רינה ורסנו: אם אנחנו מדברים על מוצרי מזון מיובאים ממילא הם צריכים להגיש ספסיפיקציות ולעמוד בתקנים הישראלים.
רינה ורסנו: בסך הכל התוצרת האורגנית באה בנוסף, וגורעת, למעשה, מבחינה של חומרי הדברה, וכדומה, אבל מבחינת תוספים זה חייב לעמוד בתקינה הישראלית.
רינה ורסנו: מכאן שהטיב והאיכות צריכים להיות באיכות דומה למוצרים שמקובלים בארץ.
פנינה אורן: כל מה שד"ר אורנית רז מבקשת מתקיים פה ואני אפנה אותה לסעיפים – היצרן ותוצרתו עומדים בביקורת של גוף אישור ובקרה, וזו בדיוק המשמעות.
פנינה אורן: הוא צריך להציג לגוף אישור ובקרה את הספסיפיקציה, וגם לתת תעודת אנליזה.
אורנית רז: כרגע, גופי האישור והבקרה לא מבקשים ספסיפיקציה.
פנינה אורן: אז זה משהו שצריך לתקן מול גופי האישור והבקרה.
אורנית רז: אוקיי, אז אני רוצה רק שיהיה ברור שחברות הפיקוח צריכות לבקש ספסיפיקציה של המוצר כי כיום הן לא מקבלות.
אורנית רז: בעצם, לגבי מוצר הם מקבלות רק את האישור של האיחוד ותעודת מעבר, בלי פירוט של הרכיבים.
אורנית רז: יש לנו היום בארץ מוצרים מיובאים אורגניים באיכות נמוכה, באיכות כזו שבארץ לא היינו נותנים להם לצאת לשוק.
פנינה אורן: מן החי או מן הצומח?
אורנית רז: באופן כללי.
אורנית רז: זו תופעה שקיימת.
אורנית רז: היום, רשויות המזון יותר ויותר מלאות בזה.
אורנית רז: אם אנחנו רוצים לדאוג גם לבטיחות של המוצר - - הדרישות של משרד הבריאות הן נהדרות.
אורנית רז: אנחנו מבחינתנו רוצים לדאוג שבטיחות המוצר האורגני תהיה מקסימאלית.
אורנית רז: אם זה ברור, אז רק שיהיה ברור גם לחברות פיקוח שגם מבקשים ספסיפיקציות וגם יש אפשרות, זכות לדרוש בדיקת מעבדה.
פנינה אורן: אל"ף, אם זה לא ברור מול גופי הפיקוח אנחנו נחדד את העניין, אבל גם מעבר לכך – אנחנו לא יכולים לייבא תוצרת מכל מדינה ולהכיר בה כתוצרת אורגנית אלא אם כן מתקיימת בינינו הדדיות לגבי הסטנדרט.
איתי עצמון: זה נקבע בחוק.
פנינה אורן: זה נקבע בחוק.
איתי עצמון: אני גם רק מזכיר שלפי סעיף 16 לחוק המסמיך, הוראות החוק באות להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן.
איתי עצמון: כמובן שיש דינים אחרים – דיני בריאות, דיני ייבוא וייצוא, שמסדירים חלק מהנושאים שאת דיברת עליהם.
אורנית רז: אני מגיעה מהשטח.
אורנית רז: אם אני הולכת לרשת מזון ורואה מוצרים אורגניים עם רשימה של מוצרים, או ייצור שבארץ אנחנו לא מאשרים אותם, יש לנו בעיה.
אורנית רז: אנחנו צריכים רק להיות ברורים, זאת אומרת שיהיה ברור שהמדינה לא מאפשרת את הקיום שלהם.
מיכל סגן כהן: אני ממשיכה בקריאה: "הסדרת מכירה.
מיכל סגן כהן: 1.
מיכל סגן כהן: (א) לא יציג אדם תוצרת אורגנית מן החי ולא יציעה למכירה לצרכן, אלא אם כן היא ארוזה מראש ועל גבי אריזתה מופיעים הסמלים ושם העוסק שייצר את התוצרת.
מיכל סגן כהן: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי עוסק למכור תוצרת אורגנית שאיננה ארוזה מראש אם מתקיים בה אחד מאלה: (1) התוצרת יוצרה ונמכרת במשקו של העוסק ומשק העוסק איננו משק מעורב; (2) במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית.
איתי עצמון: אם אפשר – הסבר קצר.
מיכל סגן כהן: הכוונה היא שניתן יהיה לעשות אבחנה בין מוצרים אורגניים ולא אורגניים ושלא יהיה מקרה שיהיו מוצרים בתפזורת, גם אורגניים וגם לא אורגניים, דבר שיכול להביא לבלבול.
מיכל סגן כהן: גם לזה הוספנו תיקון קטן שבמקום המכירה אין תוצרת מן החי בתפזורת.
איתי עצמון: אני בעצם שאלתי לגבי מהות האיסור.
איתי עצמון: כלומר, על מה בעצם חל האיסור שמוצע לקבוע, בתקנת משנה (ב).
איתי עצמון: הבנתי שמדובר קודם כל על תוצרת אורגנית מן החי, גם ברישה, ולגבי פסקה (2) גם כן מדובר על תוצרת מן החי.
איתי עצמון: כלומר, שכן יהיה ניתן למכור תוצרת אורגנית מן הצומח, ותוצרת, למשל, שאיננה אורגנית – מן החי, באותו מקום.
איתי עצמון: הכוונה היא לאותו סוג.
מרים פרוינד: הכוונה היא שאי אפשר יהיה לערבב ולהטעות.
אורנית רז: המטרה של הדברים האלה היא למנוע את הטעיית הציבור, במיוחד בתרבות הישראלית אנחנו מנסים ליצור סיטואציות שמראש ימנעו דברים שאנחנו לא רוצים שיקרו.
איתי עצמון: מה שהתכוונתי – אני רק אחדד - בפסקה (2) כתוב: "במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית".
איתי עצמון: אז אם אנחנו מוסיפים: "...
איתי עצמון: אין תוצרת מן החי", אז ברור שהכוונה היא שאי אפשר למכור תוצרת מן החי שאיננה אורגנית ואורגנית בתפזורת באותו מקום.
איתי עצמון: אין בכך למנוע, למשל, מכירה של תוצרת אורגנית ותוצרת שאיננה אורגנית מן הצומח, למשל.
איתי עצמון: כרגע האיסור שקבוע כאן הוא כללי.
איתי עצמון: כתוב "תוצרת", ולא ברור אם זה מן החי או מן הצומח.
איתי עצמון: השאלה על מה חל האיסור.
מיכל סגן כהן: האיסור חל, בתקנת משנה (ב), אחרי המילה "אורגנית" יהיה כתוב: "על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי עוסק למכור תוצרת אורגנית מן החי שאיננה ארוזה, בתנאים שקבועים".
מיכל סגן כהן: ואז, בפסקה (2) לאותה תקנת משנה יהיה כתוב: "במקום המכירה אין תוצרת מן החי בתפזורת שאיננה אורגנית", כדי שאי אפשר יהיה לבלבל בין דברים מאותו סוג.
מיכאל לסר: אני משווק ביצים.
מיכאל לסר: השאלה שלי היא קודם כל, ואני מדבר רק על הנושא הספציפי שלנו, שזה ביצים, שיש הבדלה בין ביצים שהם לא בצו פיקוח, כן בפיקוח, אורגני כמובן הוא לא תחת פיקוח.
מיכאל לסר: אין שום דרך היום לאכוף – אני פניתי לכל הגופים בעבר, אם זה למועצת הלול, למשרד החקלאות, לרשות להגנת הצרכן – לכולם, שיתנו תשובה ומענה.
מיכאל לסר: אף אחד, בעצם, היום – אף צרכן לא יכול לדעת שהוא קונה ביצה אורגנית.
מיכל סגן כהן: אתה רוצה לדעת איך מבטיחים שמי שמקבל תמורה גבוהה יותר על ביצה אורגנית הוא אכן משלם עבור ביצה אורגנית?
מיכאל לסר: הבעיה היא פחות מול היצרן אלא יותר מול המשווקים, מול גוף כמוני.
מיכאל לסר: אני קולט ביצים שהן גם רגילות וגם אורגניות.
מיכל סגן כהן: היום אין לך אמות מידה שקבועות בחוק שקובעות מה היא ביצה אורגנית.
מיכל סגן כהן: היום, כשאנחנו מסדירים את זה, ביצה אורגנית תצטרך לשאת שני סמלים – האריזה תישא שני סמלים, ותישא אישור של גוף אישור ובקרה, כך שיהיה הבדל מהותי שיראו אותו בעין בין זה לבין אחר.
מיכאל לסר: איך הגוף יכול לפקח?
מיכאל לסר: אני שואל אותך שאלה שעד היום - - לצורך העניין, יש גוף שמפקח.
מיכל סגן כהן: פה אני בכלל לא מבינה.
מיכל סגן כהן: המשק היצרן צריך להיות בפיקוח של גוף אישור ובקרה.
מיכל סגן כהן: בית המיון צריך להיות בפיקוח של גוף אישור ובקרה.
מיכאל לסר: מי?
מיכאל לסר: אני אסביר לך מה אני מתכוון: היום נמכרים ברשתות, ויש נתונים של "סטור נקסט", לצורך העניין, מהקופות.
מיכאל לסר: , שנמכרים בישראל פי שניים ביצים אורגניות ממה שדווח שהתקבל.
פנינה אורן: כי היום אין פיקוח מחייב, ממשלתי.
מרים פרוינד: זה שכתוב על זה "ביצה אורגנית", מבחינתי לא עומד מאחורי זה שום דבר.
מרים פרוינד: ברגע שהתקנות ייכנסו לתוקף - -
מיכל סגן כהן: אלה מטרות התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אז אישרנו, עם השינויים.
מיכל סגן כהן: פרק יא' - תיעוד וביקורת על פעולות עוסק תיעוד 54.
מיכל סגן כהן: ביצע עוסק פעולות כמפורט להלן יתעד אותן, עובר לביצוען, תוך פירוט כל המידע הנוגע לאותן פעולות: (1) ניקוי וחיטוי שטחי עיבוד לפי תקנה 6; (2) הדברה בשטחי עיבוד, מיון, אריזה ואחסון לפי תקנה 7; (3) ניקוי וחיטוי המיתקן וציודו לפי תקנה 41; (3) הדברת טפילים לפי תקנה 42; (4) טיפולים כירורגיים לפי תקנה 29; (5) טיפול בבעל חיים פצוע או חולה לפי תקנה 44; (6) פעולות לפי פקודת מחלות בעלי חיים כאמור בתקנה 9.
כרמל שאמה-הכהן: את מבקשת להוסיף הגדרה?
מיכל סגן כהן: אני מבקשת להוסיף הגדרה לתקנות.
מיכל סגן כהן: ההגדרה תהיה הפקודה, תיאור ההגדרה: פקודת מחלות בעלי חיים, נוסח חדש, כי זה מופיע בתקנות במספר מקומות.
יעקב כהן: אני רוצה להבין מה הכוונה.
מיכל סגן כהן: אין פה שינוי.
מיכל סגן כהן: השינוי הוא לא מהותי.
מיכל סגן כהן: השינוי הוא ניסוחי.
מיכל סגן כהן: כיוון שאני בתקנות מתייחסת כמה פעמים לפקודת מחלות בעלי חיים, במקום שכל פעם אני אחזור על המילה "פקודת מחלות בעלי חיים", אני נותנת הגדרה – "הפקודה", וכל פעם יהיה כתוב: "הפקודה".
מיכל סגן כהן: שמירת מסמכים 55.
מיכל סגן כהן: עוסק ישמור ברשותו את המסמכים המפורטים להלן לתקופה שלא תפחת משנתיים מיום קבלת ההיתר לשימוש בסמל בקרה: (1) בקשות שהגיש, רישיונות והיתרים שניתנו לו; (2) הוראות ואישורים שנתנו מנהל השירותים הווטרינרים, רופא וטרינר ממשלתי או רופא וטרינר; (3) אישור להזנה בנסיבות קיצוניות לפי תקנה 39; (4) מסמכים הנוגעים לייצור התוצרת החקלאית ובכלל זה לעניין רכישת תשומות, שיווק, מסמכי יבוא ויומני פעילות; (5) תיעוד לפי תקנה 54; (6) דוחות ביקורת שערך אצלו גוף אישור ובקרה; (7) תוצאות בדיקות מעבדה.
איתי עצמון: יש לי הערה לגבי הרישה – כתוב כאן:
איתי עצמון: לתקופה שלא תפחת משנתיים מיום קבלת ההיתר לשימוש בסמל בקרה.
איתי עצמון: אני חושב שלגבי חלק מסוגי המידע המנויים בפסקאות 1 עד 7 התקופה הזו לא רלבנטית.
איתי עצמון: כי, למשל - תיעוד שאותו אישרה הוועדה רק עכשיו, בתקנה 54 – תיעוד נעשה כדבר שבשגרה, כלומר, אלה פעולות שוטפות שהעוסק יידרש לעשות.
איתי עצמון: השאלה אם כדאי - - -
מיכל סגן כהן: ובעקבות ההערה הזו אנו מציעים לכתוב: "לא תפחת שנתיים מיום תיעודם או הוצאתם, לפי העניין".
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 55?
מיכל סגן כהן: ביקורות 56.
מיכל סגן כהן: גוף אישור ובקרה יבצע ביקורות ייצור של עוסקים שקיבלו ממנו היתר בתדירות שלא תפחת - (1) מאחת לשנה, בתיאום מראש, אצל כל עוסק; (2) מפעמיים בשנה אצל לא פחות מעשרה אחוזים מן העוסקים ובלבד שהביקור השני יתבצע ללא תיאום מראש.
מיכל סגן כהן: דוחות ביקורת.
מיכל סגן כהן: במעמד בדיקת הייצור יתעד גוף האישור והבקרה את דוח ממצאי הביקורת לפי הטופס שבתוספת השלוש עשרה; המבקר ימסור עותק חתום של הדו"ח למבוקר שיאשר קבלתו בחתימתו.
מיכל סגן כהן: (א) גוף אישור ובקרה ידגום, לפי תוכנית דגימות שנתית שאישר המנהל, חלקת מרעה ותוצרת אורגנית מן החי, לבדיקת הימצאות שאריות ויעביר את הדגימות לבדיקה במעבדה שהמנהל אישר לעניין זה.
מיכל סגן כהן: (ב) נמצאו בתוצרת אורגנית מן החי שאריות, יפסול גוף האישור והבקרה את התוצרת לשיווק כתוצרת אורגנית ולא יתיר שימוש בסמל הבקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל חיים אלא לאחר שבעל החיים סיים הסבה מחדש.