GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני נויבאור: אנחנו חולקים על זה שמדובר פה בזכות קניינית.
רוני נויבאור: טוב שכולם אמרו "מעין קניינית" כי אנחנו גם קיימנו ישיבה עם הממונה על מרשם המקרקעין.
רוני נויבאור: מבחינתנו, הזכויות האלה אינן קנייניות במקרקעין כפי שמנסים לטעון פה.
רוני נויבאור: הזכויות האלה לא יהיו ניתן לרישום.
רוני נויבאור: בעבר, כנראה, רשמו אותן – אנחנו לא יודעים למה ואיך – אבל היום, אחרי הדיון עם הטאבו, הזכויות האלה אינן בנות רישום במרשם.
רוני נויבאור: חשוב לנו למור גם שכמו שהיועצת המשפטית אמרה, נטענה עכשיו כאן טענה שהעסקאות האלה הן לתקופה לא קצובה.
רוני נויבאור: אני לא מתייחסת לעמדת היועץ המשפטי לממשלה בתיקים המתנהלים, אבל טענו כאן שמדובר בנושא חדש היות וההצעות המקוריות התייחסו לעסקה לתקופה קצובה ובין השאר גם עלתה הטענה שפה מדובר בעסקה לתקופה לא קצובה.
רוני נויבאור: אנחנו רוצים לומר שמהמסמכים שנמצאים בידינו והוגשו לבית המשפט המחוזי בתיק שמתנהל אצל כבוד השופטת ענת ברון – אני יכולה להקריא – קלאב הוטל טענה שם שמדובר בחוזה לחוזה לתקופה קצובה.
רוני נויבאור: אני יכולה להקריא את זה פה, למרות שחבל על הזמן של הוועדה: תקופת החוזה מעוגנת במפורש בלשון החוזה כמובא בהרחבה לעיל.
רוני נויבאור: לשון ההסכמים מבהירה באופן שאינו משתמע לשתי פנים מהי תקופת החוזה ומהן התחייבויות הצדדים לאורכה של כל תקופה זו.
רוני נויבאור: המדובר בהסכם לתקופה קצובה וברורה לכל דבר ועניין.
רוני נויבאור: זה מודגש וזה חוזר וחוזר ולכן, לטעמנו לפחות, חושבים שהצעתו של חבר הכנסת כבל שמדברת על עסקאות לתקופות קצובות כהגדרתן גם בחוק הגנת הצרכן לגבי שירות או טובין, זה לא מקרקעין, חלה גם על העסקה הזאת.
רוני נויבאור: כמו שאמרה היועצת המשפטית, גם אם לא היו חלות, עדיין בעסקה לתקופה לא קצובה הכלל הוא שבית המשפט העליון יתבע.
רוני נויבאור: עכשיו גם עובר בקודקס בוועדת חוקה שבעסקה לתקופה לא קצובה, אחד מהכללים המאפיינים אותה, שאפשר להפסיק אותה באופן חד-צדדי ללא עילה בהודעה בזמן סביר מראש.
וגיף אליאב: אדוני, לא קיבלתי רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, לא כולם חייבים.
וגיף אליאב: אני נציג של ארגון צרכנים יציג.
וגיף אליאב: זאת פעם שנייה שאני נוכח בוועדה ואדוני לא נותן לי זכות דיבור, יש סיבה כל שהיא?
כרמל שאמה-הכהן: ההערה מיותרת.
וגיף אליאב: תודה.
וגיף אליאב: העסקה היחידה שקיבלה מעמד מיוחד עד לא מזמן בחוק הגנת הצרכן הינה עסקת רוכלות.
וגיף אליאב: המחוקק הבין את הבעייתיות עוד בשנות ה-90' אבל הפתרון שניתן הוא פתרון חלקי.
וגיף אליאב: במקרים בודדים שהביאו את הסוגיה הזאת לביתי משפט, ניתנו פסקי דין שאי מתן זכות ביטול עסקה היא תנאי מקפח בחוזה אחיד.
וגיף אליאב: ניתנו הכרעות כאלה בבתי משפט, הוגשו ערעורים ומשום מה פסקי הדין נמחקו.
וגיף אליאב: גם כלי של תביעות ייצוגיות עד עכשיו לא הביא שום פתרון.
וגיף אליאב: היחידי שכנראה יכול לפתור את הסוגיה הזאת הינו המחוקק.
וגיף אליאב: אנחנו סבורים שהצעת החוק הקיימת היא בהחלט אכסניה מתאימה וזאת הזדמנות לתקן את העוולה המסחרית המהותית ביותר בעשרות השנים האחרונות בארץ, לדעתנו.
וגיף אליאב: אנחנו מאמצים באופן מלא את חוות הדעת של משרד המשפטים שתיארה את הבעיה והסוגיה הזאת באופן ממצא.
אמיר שפיצר: אני רוצה להגיד שני משפטים, ככה שאני אהיה כנה עד הסוף.
אמיר שפיצר: חלק מדף המסרים של החברה זה לטעון שהנושא הזה מסובך ושהוא מורכב.
אמיר שפיצר: הוא לא מסובך והוא לא מורכב.
אמיר שפיצר: אם הדיון הזה מסתיים היום במסקנה שהנושא הזה מסובך אז נכשלנו.
אמיר שפיצר: קיבלנו את כל הסימפטיה וכל תשומת הלב וכל האהדה אבל יצאנו מכאן בלי שום השג.
אמיר שפיצר: הנושא הזה הוא לא מסובך.
אמיר שפיצר: הוא סופר קל ופשוט להבנה: עושקים את הצרכנים.
אמיר שפיצר: וחוק הגנת הצרכן חייב להתערב.
כרמל שאמה-הכהן: סיימת את שני המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: קשה לנו בוועדה להתמודד עם ההישגים שהשגתם בשנים האחרונות.
אמיר שפיצר: אני מייצג ארבעה חודשים, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה הזאת קיימת, אני מניח, שנים רבות.
אמיר שפיצר: אנחנו מודים על האכסניה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתעסקים עם זה חודש או חודשיים - - -
אתי בנדלר: למה חודש או חודשיים?
אתי בנדלר: הרבה פחות.
כרמל שאמה-הכהן: פחות אפילו, חודש.
אמיר שפיצר: אין ביקורת, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: הייתה נימה של ביקורת שלא בצדק.
אמיר שפיצר: אין ביקורת אדוני.
אמיר שפיצר: אני מבהיר.
גיל אוריון: אם יורשה לי, אדוני.
גיל אוריון: ראשית אני מכבד את הצעתו של כבוד היושב-ראש לנהל בנושא הזה הדברות.
גיל אוריון: אני מכבד גם את הערתה של היועצת המשפטית שהנושא דורש דיון רציני.
גיל אוריון: אנחנו מבקשים לקיים אותו.
גיל אוריון: יש כאן התייחסות כלכלית שדורשת - - -
כרמל שאמה-הכהן: היום היה דיון רציני מאוד.
גיל אוריון: בוודאי - - -
אמיר שפיצר: חוזר עורך דין אחר, חוזר על טענות של הקודם, הוא לא היה בדיון הקודם, מכפיל את המספרים – זה דיון לא רציני.
אמיר שפיצר: הדיון מאוד רציני פה – הוא לא רציני.
גיל אוריון: אדוני, אם אפשר לתת לי את הזכות להמשיך את דברי על אף ההפרעות הבלתי נסבלות.
אמיר שפיצר: אל תפסיק לעולם לדבר.
גיל אוריון: בנוסף לכך, אני רוצה לומר בעניין שמשרד התמ"ת – יש בידי הנייר – התנגד להצעה הזו שעלתה בשנת 2010 בצורה מפורשת.
גיל אוריון: משרד התמ"ת העביר תלונות - - -
תמר פינקוס: איזו הצעה?
אמיר שפיצר: אז המשרד שינה את דעתו.
גיל אוריון: ההצעה שעלתה בשנת 2010 זכתה להתנגדות נחרצת של משרד התמ"ת - - -
אמיר שפיצר: הוא שולח מכתבי איום לחברים פה על השולחן, אומר להם: אני אתבע אתכם אישית.
אמיר שפיצר: עם לוגו של 100 עורכי דין על המכתב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתרגשים מזה.
גיל אוריון: שנית, כל התלונות שהועברו ממשרד התמ"ת לחברת קלאב הוטל טופלו בצורה ראויה.
גיל אוריון: יותר מכך, קלאב הוטל פנתה למועצה לצרכנות ובקשה גם ממנה לקבל רשימת כל התלונות בכדי לטפל בהן בצורה ראויה.
גיל אוריון: מסיבה ששמורה אתך, המועצה לצרכנות לא מצאה לנכון - - -
זאב פרידמן: - - - ודרשו מהם 10,000 שקל - - -
קריאות: הוא משקר.
קריאות: כמה הוא יכול?
קריאות: אתה משקר.
קריאות: יש גבול.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אני לא יודע, אני לא אמרתי שהוא משקר.
כרמל שאמה-הכהן: מי שמשקר לא מגיע לשום מקום, אל תדאג.
זאב פרידמן: לא אומרים לך את האמת.
זאב פרידמן: לא אמרו לך את האמת.
זאב פרידמן: רשימות שהועברו - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברים, זה מאוד חשוב לוועדה לפתור את הסוגיה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה בסוגיה הזו נושא שמעמיס על הרבה אנשים עומס גם כלכלי, גם נפשי, שלא לצורך.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שאין פתרון שהוא לא פוגע בצורה דרמטית בפעילות העסקית של חברת קלאב הוטל.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להיות יצירתיים ולחשוב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חייבים לפתור את הסוגיה הזו בהקדם, למרות העומס שקיים במחלקה המשפטית – לשמחתי או לצערי – כתוצאה מהפעילות הטובה של ועדת הכלכלה ולוח הזמנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יוצאים לפגרה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים דיון בעניין הזה בפגרה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אזמן דיון מיוחד בפגרה, לא נחכה לתום הפגרה.
כרמל שאמה-הכהן: בפגרה יש אפשרות לקיים יום שלם של דיונים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יהיה רציני, ארוך וממצה.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה של היועצת המשפטית להכין כבר במהלך הפגרה נוסח שיונח, אני מקווה, מיד עם חזרת הכנסת לפעולה, זאת תהיה הצעת החוק הראשונה שוועדת הכלכלה מניחה על השולחן להכרעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אמורים לחזור אחרי החגים.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה כרגע הרבה זמן אבל זה מעט זמן.
כרמל שאמה-הכהן: זה מעט זמן לעומת 999 שנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמצה, כמובן, עורך דין אוריון, את מה שאמרתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שגם נוצרה תשתית אחרי הדיונים – לפני כן זה היה פחות בעל סיכוי להגיע להסכמות שיקבלו עיגון בחקיקה, אבל זה המסלול כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא ממתינים לבית המשפט – זאת ההחלטה שלנו כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בזה מסיימים את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק הזאת נכבשה על-ידי העניין הזה בגלל שהוא באמת עניין כבד משקל לכן אני מתנצל בפני אבי אלמוג, יו"ר ארגון מנהלי בריכות ומרכזי הספורט; פרנקל חיים, מנכ"ל ספייס רשת מועדוני כושר; אייל אריאל, מטי מועדוני כושר; נתנאל סנזון, החברה למתנ"סים.
כרמל שאמה-הכהן: אלו אנשים מכובדים שהגיעו לדון בקשר - - -
חיים פרנקל: פעם שנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מה נעשה?
כרמל שאמה-הכהן: אתם רואים, אנחנו בסך הכול עושים את העבודה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: בפעם הבאה זה נגמר.
כרמל שאמה-הכהן: הפעם לא, אבל בפעם הבאה שאתם תגיעו זה יגמר.
כרמל שאמה-הכהן: פעם שלישית וזהו.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לתקנות האגרות.
יצחק וקנין: הצעת תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)(תיקון), התשע"ב-2012.
יצחק וקנין: כן, אבישי.
אבישי פדהצור: ברשותך, אדוני, אתחיל בקריאת התקנות.
דוד בן ארי: אתה לא שם את ההערה של 2012?
דוד בן ארי: למה זה כך?
רננה שחר: כן, הוא שם.
אבישי פדהצור: כן, כן, זה מה שקראתי עכשיו.
יצחק וקנין: כן, הוא אמר.
יצחק וקנין: דוד, תהיה מרוכז.
אבישי פדהצור: "תיקון כותרת פרק רביעי" – פה לדעתי אנחנו נצטרך לעשות סדר בנוסח כי התקנה הזו מאוחרת.
אבישי פדהצור: אז ברשותך, אדוני, אני אקרא קודם את תקנה 3, את תיקון תקנה 1, כי תקנה 1, אתה אנחנו מתקנים לפני שאנחנו מתקנים את כותרת הפרק הרביעי.
יערה למברגר: אפשר להחליף בין 2 ל-3.
אבישי פדהצור: אז קודם אני אקרא ברשות אדוני, למען הסדר הטוב, את 3 ואז נחזור ל-2.
אבישי פדהצור: תקנה 1 עוסקת בהגדרה של "הגדר" ולגבי מכון הסמכה אומרת כמשמעותו בתקנה 31 לתקנות המכונים, כמו שאמרנו קודם, אנחנו מבטלים את התקנה הזאת ולכן צריכים לתקן את ההפניה.
אודי גילאי: זה לא "מכוני הסמכה", אלא "מכוני ההסמכה", כמו בהגדרה.
אבישי פדהצור: כן, סליחה, כמו בהגדרה, זה "לתקנות מכוני ההסמכה".
אבישי פדהצור: עכשיו ברשות אדוני אני אחזור ל-2.
איתי עצמון: אני מבין שבעצם אלה שינויי מונחים בעקבות כל התיקונים שדנו בהם.
יצחק וקנין: אני מצביע על 2 ו-3, על פי הסדר שלהם פה, כולל התיקון "ההסמכה".
אבישי פדהצור: אותו טעם.
יצחק וקנין: אני מצביע על תיקון תקנה 14(1) ו-(2).
יצחק וקנין: מי בעד תיקון תקנה 16?
יצחק וקנין: התקנה תוקנה ואושרה.
אבישי פדהצור: תקנה 17 עוסקת באגרה בעד רישוי או מינוי חותם מוסמך במכון בדק.
אבישי פדהצור: אנחנו מבטלים את זה כי המוסד של חותם מוסמך בטל מן העולם.
אבישי פדהצור: במקום זה אנחנו זוכרים שבתקנות המכונים הסמכנו את מכון הבדק בעניינים מיוחדים, כמו בדיקות ללא הרס וכו', להסמיך בעצמו את אנשיו.
אבישי פדהצור: הוא מסמיך אותם בעצמו ולכן מהבחינה הזו זה סגור ואנחנו לא צריכים את האגרה הזו, כי אין כוונה לגבות אותה.
יצחק וקנין: מי בעד ביטול תקנת 17?
יצחק וקנין: התקנה בוטלה.
אבישי פדהצור: אז קודם כל יש לנו כאן לדעתי את התיקון.
רננה שחר: 24.
רננה שחר: זה לא הבן-אדם, זה רק המכונים.
איתי עצמון: זה המכונים, אנחנו מדברים כאן על המכונים.
איתי עצמון: אגב, בפסקה (1) זה מטוס או אווירון?
אודי גילאי: אווירון, כרגע זה אווירון.
איתי עצמון: ובמקום 18 חודשים 24 חודשים.
יצחק וקנין: כן, (2).
איתי עצמון: אני רוצה לשאול לגבי מי שמחזיק כיום ברישיון מכון בדק, לפי תקנות האגרות הוא בעצם צריך לשלם אחת לשנה אגרת חידוש.
איתי עצמון: מה קורה אם תוך תקופת הרישיון שלו הוא עובר את תהליך הרישוי מחדש?
איתי עצמון: כי אז בעצם הוא כן מגיש בקשה.
רננה שחר: כן, הוא מקבל, זה רישיון.
איתי עצמון: כלומר, הוא יצטרך לשלם שוב אגרה?
איתי עצמון: גם אם זה חצי שנה לאחר שהוא כבר שילם אגרת רישוי?
דוד בן ארי: אנחנו מבקשים שזה לא יהיה.
יצחק וקנין: תאמין לי, הוא מייצג אתכם יותר טוב ממה שאתם רוצים.
רננה שחר: לפי התקנות זו בקשה לרישיון וצריך לשלם עליה אגרה.
רננה שחר: זה לפי התקנות.
רננה שחר: זה לא שלוקחים רישיון ואומרים: יראו אותו כאילו הוא בעל, זה איזשהו תהליך רישוי.
רננה שחר: אם רוצים לפטור מאגרה, אני לא יודעת לפטור מאגרה חוץ מאשר שהוועדה ושר האוצר מרשים לי לפטור מאגרה.
יצחק וקנין: לא, השאלה היא כזו: אני שילמתי אגרה עכשיו, אחרי חודש אני עושה רישוי מחדש, האם אני צריך לשלם את האגרה עוד פעם מחדש?
רננה שחר: לפי התקנות כן.
רננה שחר: אני אומרת עוד הפעם, זה המצב.
רננה שחר: אנחנו לא הבאנו בפני הוועדה הצעה שאומרת - - -
יצחק וקנין: אני מציע הצעה שאולי תתקבל על דעת היועץ המשפטי.
איתי עצמון: אני רק שאלתי את זה כשאלת הבהרה.
יצחק וקנין: אבל אני חושב דבר כזה: צריך לקחת בפרק הזמן - - -
רננה שחר: אני מבינה גם שהאנשים פה אומרים שמנהל רת"א רוצה שלא תגבה אגרה.
יצחק וקנין: אין לי בעיה, אני יכול לפתור את הבעיה, רק מה, צריך לקחת את פרק הזמן של תשלום האגרה שהוא משלם כי לא יעלה על הדעת שמישהו ישלם באגרות – אני לא זוכר את גובה האגרות כי שינינו את האגרות וגם עדכנו אותן - אם הוא צריך לשלם 50,000 שקל ואחרי חודש, אחרי חודשיים – והרישיון הזה הוא לשנה, אנחנו מדברים על רישיון לשנה – הוא בא והוא צריך לשלם עוד 50,000 שקל, אני אומר: או שהוא מקבל את התקופה של הרישיון שהוא שילם עבורו 50,000 שקל, דהיינו, לשנה ופלוס הרישיון החדש לעוד שנה.
יצחק וקנין: זאת אומרת שאם הוא משלם עבור שני רישיונות, הרישיון הראשון והרישיון השני המחודש, אז הוא צריך לקבל את כל התקופה.
רננה שחר: אדוני, אני אגיד ככה: אני חושבת שבמהות גם מנהל רת"א רוצה - - -
יצחק וקנין: לדעתי, היותר קל הוא שהוא לא צריך לשלם.
רננה שחר: שלא יהיה תשלום, בדיוק.
יצחק וקנין: יותר קל שהוא לא צריך לשלם.
יצחק וקנין: תיגמר שנת הרישוי, ישלם עבור שנת הרישוי החדשה.
רננה שחר: אבל בשביל זה אנחנו צריכים להביא נוסח בפני הוועדה, אין לנו נוסח.
איתי עצמון: הוועדה יכולה להחליט על שינוי.
רננה שחר: אבל אני צריכה להביא את זה לשר האוצר.
יצחק וקנין: זה לא שר האוצר, זו הוועדה.
יצחק וקנין: אני גם אז, גם כששיניתי את האגרות, אני אומר:
יצחק וקנין: לא יעלה על הדעת שאני משלם - - -
רננה שחר: אין לי דבר כזה, חברים, זה חוק יסודות התקציב.
יערה למברגר: אין לה סמכות, צריך להביא לשר האוצר ואז זה יהיה צריך לבוא שוב לוועדה.
רננה שחר: אין לי בעיה שהוועדה תאשר את זה קודם ושהשר אחרי.
יצחק וקנין: אין לי בעיה, תביאו את זה לוועדה.
יצחק וקנין: אני שוב פעם אומר - - -
רננה שחר: אנחנו מסמכים אתך, אדוני, רק אנחנו אומרים שחובתנו לשים - - -
יצחק וקנין: אין דבר כזה שמישהו ישלם רישיון באותה שנה פעמיים, איזה מין דבר זה?
רננה שחר: אנחנו מסכימים אתך, אדוני, אנחנו רק רוצים - - -
יצחק וקנין: דרך אגב, יערה, זה סכומים גדולים מאוד, אני יכול להקריא לך אותם.
יערה למברגר: אני לא יודעת מה הסכומים.
יצחק וקנין: 56,000 שקל.
שמואל איפרגן: בדק משלמת 700,000 שקל לשנה.
יצחק וקנין: וזה לא משנה לי, רבותי.
אודי גילאי: אין בעיה, אף אחד לא חלוק על זה.
דוד בן ארי: על מה אתה מדבר?
דוד בן ארי: שמעת מה שהיא אומרת עכשיו?
דוד בן ארי: שצריך לשלם עוד פעם.
יצחק וקנין: דוד, דוד.
דוד בן ארי: הוא אומר לי "אין בעיה".
אודי גילאי: אנחנו מסכימים אתכם, רק פרוצדורלית צריך לעשות את זה.
יצחק וקנין: רבותי, אתם לא צריכים – תחייך קצת, דוד, תחייך, תן חיוך על הבוקר.
דוד בן ארי: אני רואה אותך, אני מחייך, תאמין לי, טוב לי.
דוד בן ארי: רק כשאני שומע את הדברים האלה שלא - - -
יצחק וקנין: עזוב, אתה לא שומע.
איתי עצמון: הוועדה יכולה לאשר היום ואתם תביאו אחר כך.
רננה שחר: אנחנו נביא את התיקון.
יצחק וקנין: אני מבקש שהדבר יהיה ברור: לא יעלה על הדעת שישלמו באותה שנה פעמיים.
איתי עצמון: כלומר, העיקרון הוא שמי שמחזיק ברישיון לפי תקנות המכונים הקיימות ונדרש תוך תקופת תוקפו של הרישיון לפי התקנות הקיימות לעבור רישוי מחדש, לא יצטרך לשלם באותה שנה שוב פעם את אגרת הרישוי.
רננה שחר: הוא לא ישלם גם אגרת להפעלת רישיון וגם אגרת רישוי באותה שנה.
איתי עצמון: אגרת רישוי גם לפי התקנות הקיימות וגם לפי - - -
אבישי פדהצור: גם את אגרת הרישוי וגם רישוי מחדש.
יצחק וקנין: אוקיי, הדברים ברורים לחלוטין.
רננה שחר: רת"א תביא תיקון כזה לתקנות האגרות בפני הוועדה אבל אנחנו לא יכולים עכשיו לעשות את זה, אדוני.
איתי עצמון: רגע, אני לא מבין, את רוצה שעכשיו היושב-ראש יאשר את התקנות האלה ואחר כך אתם תביאו?
יערה למברגר: והיא מתחייבת להביא את התיקון.
יערה למברגר: ממילא אנחנו נחזור אל תקנות ההפעלה, חסר לנו הרי סט של תקנות ההפעלה שממילא צריך אותו - - -
יצחק וקנין: אוקיי, רבותי, מאחר ואני אמור להמשיך עם הנושא.
איתי עצמון: הקראתם את תקנת משנה (ג)?
אבישי פדהצור: טרם, אני אבקש לקרוא אותה עכשיו.
יצחק וקנין: אם כן, רבותי, אני מצביע על 7, התחילה, ועל כל הסעיפים.
יצחק וקנין: רשמנו לפנינו, רבותי, בפרוטוקול את ההתחייבות של רת"א, של משרד התחבורה, להביא אלינו לפה את העניין של תשלום האגרות, שלא יהיה כפל אגרות באותה שנה בשום פנים ואופן, ובהתאם לזה אנחנו נתקן אותם פה.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 7(א), (ב) ו-(ג), כולל התיקון של 24 חודש שתיקנו מ-18, כולל כל התיקונים.
יצחק וקנין: רבותי, התקנות אושרו.
יצחק וקנין: תודה רבה לכולכם.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום בקשה לאישור תקנות שירותי תיירות (בתי מלון), התשע"ב-2012 שהגיש לוועדה שר התיירות.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות הוגשו בתחילת הפגרה.
לאה ורון: ב-30 ביולי 2012 הוועדה קיבלה את הגרסה הסופית, כפי שהם קראו לה, לאחר שהתקנות עברו את משרד המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: מרגע שהתקבלה גרסה סופית, התכנסנו למרות הפגרה ובטווח זמנים מאוד קצר, מאחר ששר התיירות רואה חשיבות עליונה ודחופה באישור התקנות כדי לא לעכב את תהליך היציאה לדרך שכרוך גם בפרסום מכרזים שונים, הקמת ועדות וכולי.
כרמל שאמה-הכהן: באופן עקרוני אנחנו בעד לא לעכב דברים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שנוכל היום להשלים את אישור התקנות בנוסח סופי ושתהיה לנו את היכולת לגבש את הפתרונות לכל המחלוקות שקיימות בין כל הצדדים סביב השולחן בסוגיה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: באופן כללי, הגישה שלי היא שדירוג של בתי מלון על ידי כוכבים על פי אמות מידה אובייקטיביות מתיישר עם עיקרון השקיפות, ההגינות והגנת הצרכן שהוועדה דוגלת בהן לאורך כל הקדנציה.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שלכל דבר יש עלות וצריך לבחון גם את העקביות והרציפות של יישום הרעיון וגם את זה שהוא לא מעמיס עלויות יתר על המידה.
כרמל שאמה-הכהן: בשלב הזה כמובן נעביר לכם את זכות הדיבור, תציגו את הרעיון ונתקדם.
נועז בר-ניר: תודה רבה.
נועז בר-ניר: אני מודה ליושב ראש הוועדה ולוועדה על שכינסתם את ישיבת הוועדה בתקופת הפגרה.
נועז בר-ניר: אני מעריך את החשיבות שנתתם לנושא.
נועז בר-ניר: הנושא הזה הוא נושא צרכני מאוד מאוד חשוב והוא מהלך צרכני ממדרגה ראשונה.
נועז בר-ניר: דרך אגב, הדירוג, אם אתם יודעים, בוטל לפני עשרים שנים, ב-1992, וההחלטה לחזור לדירוג הייתה חלק ממסקנות הוועדה שאני עומד בראשה, ועדה שבודקת את הדרכים להוזלת הנופש בישראל.
נועז בר-ניר: מה שעמד לנגד עיני הוועדה ולנגד כל הגורמים המקצועיים היה שקיפות, גילוי נאות ושאנשים ידעו להשוות, דבר שמהווה פרמטר מאוד מאוד חשוב כדי שהמבקר ידע מה רמתו של המלון והתשלום המבוקש.
נועז בר-ניר: הדירוג שאנחנו הולכים להציע עומד להיות דירוג וולנטרי.
נועז בר-ניר: משרד התיירות יממן את הדירוג של המלון.
נועז בר-ניר: הדירוג יבוצע בשיטת HOTEL STAR, השיטה האירופאית שהיא בעצם שיטה בה היום מדורגות 11 מדינות, דוגמת שוודיה, שוויץ ואוסטריה.
נועז בר-ניר: שיטת הדירוג האירופאית המובילה שאנחנו החלטנו להצטרף אליה.
נועז בר-ניר: רוב הלקוחות שלנו מגיעים אלינו מאירופה ובהחלט אנחנו חושבים שזה נכון יהיה שהם יהיו רגילים לסטנדרטים שלהם כדי להבין מה הם קונים.
נועז בר-ניר: יש עוד כמה מדינות שהן בשלבי הצטרפות לדירוג הזה באירופה.
לאה ורון: מה העקרונות של השיטה?
נועז בר-ניר: תכף אני אציג אותה.
נועז בר-ניר: זאת שיטת דירוג של התאחדות המלונות האירופאית.
נועז בר-ניר: העקרונות של השיטה.
נועז בר-ניר: זאת שיטה שבודקת את איכות המלונות, היא מכילה 267 אמות מידה המתייחסות לשישה פרמטרים עיקריים מבחינת האיכות של מבנה המלון והחדרים, מבחינת ריהוט וציוד, מבחינת השירותים הניתנים במלון כגון ארוחת בוקר, ניקיון, משקאות ודברים מהסוג הזה, פעילות פנאי, חדר כושר, בריכה, פעילות לילדים ודברים מהסוג הזה.
נועז בר-ניר: בקרת איכות המוצר כי מאוד חשוב התהליך בתהליך הזה, כל הנושא של איך המלונות עושים תהליך של בקרת איכות כדי לשפר את האיכות, אם זה משוב אורחים, אורח סמוי, בקרת איכות.
נועז בר-ניר: אם יש מלונות עם שירותי כנסים.
נועז בר-ניר: אלה בגדול הפרמטרים.
נועז בר-ניר: כאמור, 267 פרמטרים.
נועז בר-ניר: דרך אגב, השיטה האירופאית היא 270 פרמטרים ואנחנו לא חלק מהתאחדות המלונות האירופאית ולכן אנחנו לא יכולים להיות חלק מ-HOTEL STAR אבל כל השינויים שעשינו וההתאמה שעשינו מבחינת הפרמטרים לתנאים בארץ, כל הפרמטרים אושרו על ידי HOTEL STAR האירופאית.
נועז בר-ניר: כל שינוי שאנחנו עושים, אנחנו בראיה אסטרטגית מתוך כוונה שבעתיד, כשנצטרף לשיטת HOTAL STAR האירופאית כחברים מן המניין, בהחלט נוכל להיות חלק מהם וקיבלנו אישור מהם להצהיר שאנחנו מדרגים בשיטת HOTEL STAR האירופאית.
נועז בר-ניר: זה דבר חשוב מאוד.
נועז בר-ניר: היו מדינות אחרות שאימצו את השיטה הזאת ולא תיאמו אתם, כמו ירדן למשל, והם בעצם לא אישרו להן להצהיר שזה בשיטת HOTEL STAR.
נועז בר-ניר: אנחנו מדברים על דירוג של כל מלון, דירוג לשלוש שנים כאשר מדי שלוש שנים ייבדק מחדש אלא אם כן יהיו ממצאים במהלך התקופה שצריך לבדוק אותם מחדש.
נועז בר-ניר: המלונות ידורגו בין כוכב אחד לחמישה, כאשר בכל רמה יש אפשרות לשניים פלוס, לשלושה פלוס, לארבעה פלוס.
נועז בר-ניר: יש גם דירוג לפלוס.
נועז בר-ניר: הדירוג עצמו ניתן למלונות על פני שלושה שלבים.
נועז בר-ניר: צריכים לעמוד באמות מידה מינימאליות שהן חובה לכל דרגה ועמידה במינימום אמות המידה מזכה את המלון בדרגה.
נועז בר-ניר: צריך גם לצבור ניקוד על פי עמידה באמות המידה והניקוד הנוסף, אם הם עומדים מעל מספר הנקודות המקסימאלי, הם יוכלו לקבל פלוס, אם הם לא יכולים להיכנס לקטגוריה הבאה.
נועז בר-ניר: זאת אומרת, מלון שמסיבות שונות לא יכול להיכנס לחמישה כוכבים, הוא יכול לקבל ארבע פלוס בהתאם לאמות המידה.
נועז בר-ניר: נקודה מאוד מאוד קריטית וחשובה שהיום לא קיימת היא שאסור לכל מלון או לכל גורם אחר לפרסם את עצמו בדירוג כוכבים.
נועז בר-ניר: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל המצב היום הוא שהגורמים היחידים שאסור להם לדרג את עצמם, אלה הם המלונות אבל כל סוכן נסיעות יכול לדרג את המלונות ובמשך עשרים שנים קיימים דירוגים שאני לא יודע מהיכן המציאו אותם ואין להם שום בסיס עובדתי.
יואל חסון: כל הפרסומים שאנחנו רואים שמפרסמים כל מיני סופי שבוע ומגדירים את הכוכבים, זה עושה הסוכן על פי דעתו.
נועז בר-ניר: הסוכן על פי אמות המידה שלו שלא ידועות לנו.
יואל חסון: איך הדבר הזה לא טופל עד היום?
נועז בר-ניר: היה תהליך ארוך כדי להחזיר את הדירוג.
נועז בר-ניר: זה לא פשוט.
יואל חסון: זה שסוכנים מדרגים מלונות ולמעשה מטעים את הציבור.
תמר פינקוס: אין איסור.
תמר פינקוס: הנושא של הכוכבים לא חל עלינו.
תמר פינקוס: אנחנו נקטנו בהליכים אבל זה לא היה מספיק.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסתכלים קדימה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך עוד משהו לומר באופן כללי או שנדון סעיף-סעיף ושם יישמעו ההערות?
תמר פינקוס: הערה כללית.
תמר פינקוס: אני רוצה שיהיה ברור שעל פי החוק היום, חוק שירותי תיירות, בית מלון הוא גם אם אני משכירה את הדירה שלי וישנים בה תשעה אנשים.
תמר פינקוס: אם הכוונה שהתקנות האלה יחולו באמת על בתי מלון ולא על צימרים ולא על דירות שאנשים פרטיים משכירים כי היום - אנחנו קיבלנו תלונה ומשרד התיירות קיבל את אותה תלונה מהתאחדות בעלי המלונות – יש רשימה של כל מי שהוא חושב שהוא מלון, הוא יכול לפרסם אם רוכשים בו חדרים.
תמר פינקוס: יש שם צימרים, יש שם דירות, יש שם אנשים פרטיים וזאת לא הטעיה משום שכך מוגדר בית מלון.
תמר פינקוס: עד שלא את החקיקה הראשית שמגדירה בית מלון, בעצם יהיה קשה כי היום כולם בית מלון.
תמר פינקוס: לי יש דירה וגרים בה בו-זמנית תשעה אנשים, אני בית מלון וזה מותר.
קריאה: לא צריך רישום.
תמר פינקוס: שום דבר.
תמר פינקוס: אין אישורים ואין הגדרה איזה תהליך מקדמי צריך לעשות מישהו כדי לקבל אישור של בית מלון.
תמר פינקוס: לא של כוכבים אלא של בית מלון.
תמר פינקוס: עד שזה לא יוסדר, הדבר הזה בעצם קשה להפעלה.
כרמל שאמה-הכהן: נשמע את תגובת מנכ"ל המשרד.
נועז בר-ניר: שכחתי לציין שתנאי לדירוג הוא נושא של קיום רישיון עסק.
נועז בר-ניר: זה תנאי אחד.
נועז בר-ניר: אנחנו בקרוב הולכים לשנות בחוק שירותי תיירות את הגדרת בית מלון.
נועז בר-ניר: דרך אגב, לצערי אני חייב לומר לך שמה שקורה במדינות ה-OECD, משם אנחנו לומדים, לא נותן לנו הגדרות יותר טובות מאלה שקיימות היום.
אתי בנדלר: אני רוצה לומר שחוק שירותי תיירות הוא חוק רזה במיוחד שמצד אחד יש בו סעיפים אנכרוניסטיים כמו למשל שערעור על דברים מסוימים צריך להיות מוגש לשר שהוא ערכאת הערעור.
אתי בנדלר: מצד שני, חסרות בו הוראות כמו למשל שאין הוראה כלשהי המתייחסת לסנקציות בשל הפרת הוראות החוק או התקנות.
אתי בנדלר: העולה מהאמור לעיל הוא שהוועדה תאשר היום תקנות אבל אין בפועל הוראה שקובעת מה תהיה הסנקציה על הפרת אותן הוראות.
עובד קדמי: זאת עבירה פלילית.
אתי בנדלר: יגישו כתב אישום על הפרת הוראה חקוקה לפי חוק העונשין?
אתי בנדלר: זה נראה לי מרחיק לכת.
עו"ד תמר קלהורה: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות.
אתי בנדלר: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות, לדעתי בוטל.
אתי בנדלר: על כל פנים, כך זה בנוסח שיש אצלי.
תמר קלהורה: פרק ב'1.
תמר קלהורה: סעיף 13 לא בוטל.
אתי בנדלר: אם כך, החוק שלי לא מעודכן.
תמר קלהורה: סעיף 12(א) עד 12(ב).
תמר קלהורה: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות לא בוטל.
אתי בנדלר: אני אשמח אם תקראי אותו כי אנחנו הוצאנו את החוק מנבו ואין שם סעיף 13.
תמר קלהורה: עבירות ועונשין.
תמר קלהורה: קנס.
תמר קלהורה: אדם שעבר על הוראות לפי סעיפים 3, 4, 10.
אתי בנדלר: זה פשוט לא מופיע בנבו.
תמר קלהורה: הוא לא בוטל.
תמר קלהורה: את צודקת במובן הזה שסנקציה אפקטיבית באמת לא תהיה כי הסנקציה היחידה שיש בחוק שירותי תיירות היום היא סנקציה פלילית.
תמר קלהורה: כמובן יש את המשפט האזרחי, אבל לרגולטור הסנקציה היחידה שיש היא הסנקציה הפלילית.
תמר קלהורה: אין ספק שזה האינטרס לעשות לגליזציה של החקיקה לרבות התחום הזה.
אתי בנדלר: מכל מקום, את בטוחה שהסעיף הזה לא בוטל והטעות היא של מערכת נבו?
תמר קלהורה: גם היועץ המשפטי אומר כך.
תמר קלהורה: גם המפוקחים יעידו על כך.
תמר פינקוס: עוד הערה אחת ואותה אני אומרת מבחינת הגנת הצרכן ולא משנה אם הצרכן הוא תייר.
תמר פינקוס: בחוק הגנת הצרכן עצמו יש סוג מסוים של עסקים שהוחל עליהם כלל שמותר להם אמנם להציג במטבע זר, אבל קובעים מהו שער החליפין כדי ששער החליפין לא ייקבע על ידי כל עוסק על פי גחמתו.
תמר פינקוס: כאן לא קבעו את גובה שער החליפין ויכול להיות צרכן – ולא משנה אם הוא תייר – שכל מלון יחליט על שער החליפין שלו.
תמר פינקוס: אני חושבת שצריך להכניס לכאן את אותו הכלל של גובה שער ההמרה כפי שקבוע בחוק הגנת הצרכן לגבי הובלת נוסעים, לגבי שינוע.
קריאה: מה המצב היום?
תמר פינקוס: זה המצב היום.
כרמל שאמה-הכהן: זה בחקיקה ולא בתקנות האלה.
תמר פינקוס: לא, זה בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: בתקנות האלה?
תמר פינקוס: זה לא נמצא כאן אבל צריך לתקן כי זה חסר.
לאה ורון: שואל אותך היושב ראש האם החוק המסמיך מאפשר לקבוע בתקנות האלה את הנושא שאת מעלה לגבי שער החליפין.
תמר פינקוס: כנראה שלא.
תמר פינקוס: זאת בעיה כי אחרת הצרכנים, שהם תיירים לעניין הזה, יהיו הראשונים להיפגע.
עובד קדמי: התיירים לא יכולים להיפגע בשום מקרה.
עובד קדמי: הם משלמים במטבע זר.
עובד קדמי: אני רוצה לומר שההערה היא במקומה.
עובד קדמי: גם ההערה של הגדרת בית המלון שהיא איננה עונה היום לדרישות של המלונאות והתיירות בישראל, היא במקומה.
עובד קדמי: משרד התיירות פועל עתה לשינוי ולתיקון החוק.
עובד קדמי: יש לנו כבר טיוטה שרובה כבר נמצאת בניסוח, בגיבוש ובתיאום עם משרד המשפטים.
עובד קדמי: אנחנו מקווים לסיים את הליך החקיקה הזה, כולל הגדרה של בית מלון.
עובד קדמי: יחד עם זאת, גם ההגדרה הקיימת לא תפגע, לא תפריע ולא תפגום בהליך הדירוג הקיים או זה המוצע משום שיש הגדרה עם קריטריונים ברורים כך שמי שיעמוד בהם, יוכל לקבל דרגה.
עובד קדמי: יש להניח שיהיו מלונות קטנטנים שלא יוכלו להגיע לסף הדירוג כדי לקבל אפילו כוכב אחד.
עובד קדמי: כאן לא תהיה בעיה.
עובד קדמי: לעניין מחיר בתי המלון לתייר ולא לתייר.
עובד קדמי: במקום שמוצג המחיר לתייר בדולרים, הוא משלם בדולרים בהפחתה של מס הערך המוסף ואין עם זה שום בעיה.