GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ון פליישר בן-יהודה: זה לא נכון, ברוריה, את אומרת דברים לא נכונים.
רוברט אילטוב: עכשיו ל"בזק" את זכות הדיבור ואת תגיבי אחר כך, בסדר?
רוברט אילטוב: ואז נחזור ל"בזק", אם יהיה צורך.
ון פליישר בן-יהודה: שני דברים מאוד עקרוניים: קודם כל, יש עשרות שירותים ש"בזק" נתנה אותם בער והם נפתחו לתחרות, וברגע ש"בזק" המשיכה לתת אותם, הם המשיכו להיות ברישיון הרגיל שלה, כמו: שירותי תמסורת, תקשורת נתונים.
ון פליישר בן-יהודה: שירותים שנפתחו לתחרות – חברות אחרות קיבלו רישיון מיוחד ול"בזק" זה נשאר ברישיון הרגיל שלה.
ון פליישר בן-יהודה: אין שום סיבה.
ון פליישר בן-יהודה: זה מעולם לא נעשה בצורה הזאת.
ון פליישר בן-יהודה: דבר שני, ההסבר שנותנים פה אנשי משרד התקשורת, שלכאורה בגללו זה נדרש, זה הרצון ליצור אחידות.
ון פליישר בן-יהודה: עם כל הכבוד, הדבר היחיד שהם לא יוצרים פה זו אחידות היות והשירות העיקרי ש"בזק" נותנת, שהוא השירות הכי כבד, עם העלויות הכי גבוהות בנושא של שירות מודיעין הוא השירות הקולי.
ון פליישר בן-יהודה: אותם בעלי רישיון חדשים בכלל לא יידרשו לתת שירות מענה קולי.
ון פליישר בן-יהודה: אין לי שום בעיה, אם רוצים, אנחנו גם נבקש רישיון, אבל אחידות – כמו שעכשיו אמר נתי ביאליסטוק, יועץ מנכ"ל משרד התקשורת – זה אומר שגם אותם בעלי רישיון חדשים יהיו מחויבים לתת שירות מענה קולי.
ון פליישר בן-יהודה: אם הוא רוצה אחידות – אחידות עד הסוף.
ון פליישר בן-יהודה: או אם אין אחידות, אין שום סיבה שאנחנו נפעל עכשיו לקבל רישיון חדש עם כללים חדשים לשירות שאנחנו נותנים אותו כבר 50 שנה.
איתי עצמון: השאלה אם השירות שאתם נותנים היום זה אותו שירות שאנחנו מדברים עליו כאן?
ון פליישר בן-יהודה: בדיוק אותו שירות.
איתי עצמון: רגע, סליחה.
איתי עצמון: כאן מדובר על שירות למתן פרטים נוספים.
איתי עצמון: מדובר על פרטים מעבר לשם ולמספר טלפון.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו נותנים היום שירות, אנחנו נותנים פרטים נוספים, אנחנו שומרים על המידע.
ון פליישר בן-יהודה: כל החובות שיש פה כבר נעשות היום.
איתי עצמון: אם ככה, מה הבעיה?
נתי ביאליסטוק: השירות שהם נותנים, של פרטים נוספים, זה לא מכוח הרישיון שלהם.
נתי ביאליסטוק: זה מכוח יוזמה פרטית ויצירתיות עסקית מבורכת של "בזק".
נתי ביאליסטוק: אין על זה מילה ולא חצי מילה ברישיון שלהם.
נתי ביאליסטוק: ברישיון שלהם הם מחויבים למסור מספר טלפון לפי שם וכתובת.
רוברט אילטוב: ואתם חוששים ש"בזק" תנצל את הרישיון ותפר את החוק?
ון פליישר בן-יהודה: מה שלא עשינו במשך 20 שנה.
נתי ביאליסטוק: אם יוגדרו כללים - - -
רוברט אילטוב: תראו, ברמת העיקרון לחברה יש רישיון, היא פועלת, היא גם יוזמת, כמו שאתה אומר, דברים שהם צרכניים.
רוברט אילטוב: אז מה הסיבה, מה החשש שלכם שהם לא יעמדו בסטנדרט שאתם קובעים?
נתי ביאליסטוק: דרך ההסדרה שלנו – גם חוק אחר שמונח כבר על שולחן המליאה – זה הנושא של עיצומים כספיים.
נתי ביאליסטוק: אנחנו יודעים להטיל עיצומים כספיים על בעל רישיון אם הוא חרג מתנאי הרישיון שלו.
נתי ביאליסטוק: אם לא כתוב לו ברישיון תנאים – אז אני לא אוכל לבוא ולאכוף עליו, למשל, מסירה של מידע ממאגר הפרטים הנוספים ללא הסכמת המנוי.
לאה ורון: אז זו השאלה: האם אפשר להוסיף לרישיון תנאים?
לאה ורון: שמענו מעורכת הדין מנדלסון שבמשך השנים הוספתם לחברת "בזק" תנאים שונים ברישיון.
נתי ביאליסטוק: לא לנושא הזה.
לאה ורון: לא לנושא הזה.
לאה ורון: אבל כשם שהוספתם ברישיון תנאים לנושאים אחרים, אם תמצאו לנכון, תוסיפו תנאים נוספים.
ון פליישר בן-יהודה: גם בנושא הספציפי הזה הוסיפו לנו הרבה תנאים.
אמנון כהן: אני רק שואל: יש להם רישיון כרגע.
אמנון כהן: אם אתה אומר: כרגע אני מייצר שוק חדש, תחרות חדשה, וכתוצאה מכך תה מכין את הנהלים איך ייצא רישיון.
אמנון כהן: מספר סעיפים באותו רישיון חסרים מפעילה "בזק".
אמנון כהן: אז אתה יכול להוסיף את התוספת הזאת שלא מופיעה אצלם?
אמנון כהן: אתה יכול להוסיף.
אמנון כהן: אם אתה יכול להוסיף – אז לא צריך רישיון חדש.
אמנון כהן: רק אם יגידו: עד היום הייתם כפופים לתנאים כאלה או אחרים, היום נוספו, בגלל התחרות, עוד שני תנאים, לכן לא צריך להחליף את כל הרישיון אלא תעמדו גם בעוד שני הסעיפים הנוספים הלאה.
נתי ביאליסטוק: ההליך המנהלי שלפיו מתקנים רישיון הוא הליך של שימוע, קבלת עמדה מהחברה שעשויה להיפגע מזה, מהציבור.
נתי ביאליסטוק: גם ההליך הזה ניתן לתקיפה.
נתי ביאליסטוק: אם החוק אומר ש"בזק" לא חייבת - - -
רוברט אילטוב: אז הכי פשוט לקחת רישיון?
רוברט אילטוב: זאת אומרת, אני דרקוני, אני אקח את הרישיון ואתה תסדר.
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא לוקחים רישיון.
רוברט אילטוב: אם אתה אומר:
רוברט אילטוב: אני צריך לעשות לחברה שימוע.
רוברט אילטוב: זה דבר הגיוני – יכול להיות שאתם צודקים, יכול להיות שאתם לא צודקים.
רוברט אילטוב: אבל כשאתה אומר:
רוברט אילטוב: אני לא רוצה לשמוע אתכם, יש חוק, אני מטיל עליכם להזדכות על מה שהיה לכם ועכשיו אתם תעשו הכול מחדש - - -
נתי ביאליסטוק: לא אמרתי להזדכות על הכול - - -
רוברט אילטוב: אז דרקוני זה בסדר.
רוברט אילטוב: השאלה היא אם אנחנו מקבלים?
רוברט אילטוב: אני אומר לך שהוועדה, כפי שזה נראה לי כרגע, לא בדיוק מסכימה לתהליך שאתם מציעים לוועדה.
אמנון כהן: אתה יכול להוסיף תנאים.
רוברט אילטוב: אפשר להוסיף.
רוברט אילטוב: יש לך הליך שימוע – תעשה אותו.
רוברט אילטוב: יכול להיות שיש היגיון.
נתי ביאליסטוק: קודם כל, אדוני, אני מוחה על הביטוי דרקוני.
נתי ביאליסטוק: אני חושב שאנחנו לא פועלים בדרך דרקונית אלא אנחנו פועלים בדרך - - -
רוברט אילטוב: לקחת רישיון מחברה – מה זה?
רוברט אילטוב: זה ידידותי לדעתך?
נתי ביאליסטוק: אני לא לוקח רישיון.
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא לוקחים רישיון אבל המשרד כבר עשה את זה בעבר - - -
רוברט אילטוב: מה זה, "דובון אכפת לי"?
רוברט אילטוב: סליחה, מה זה המהלך הזה?
רוברט אילטוב: לקחת רישיון מחברה, עם כל הכבוד, זה לא ידידותי.
ברוריה מנדלסון: אבל אף אחד לא לוקח רישיון, סליחה.
ון פליישר בן-יהודה: אתם כן לוקחים.
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא לוקחים רישיון, שרון, תדייקו.
נתי ביאליסטוק: אדוני אני אסביר: ברגע שאנחנו פותחים תחום חדש לתחרות, בעבר מה שעשו זה לא רק שלקחו את זה מהרישיון של "בזק" אלא גם הכריחו את "בזק" לפתוח חברה נפרדת על מנת שתתמודד בתנאים שווים מול הגורמים החדשים שנכנסים לשוק.
רוברט אילטוב: יש פה שאלה שכרגע קפצה לאוויר: כשהכנסתם את חברת "פרטנר" לשוק, אתם לקחתם מכל האחרות את הרישיון והכרחתם אותם לעשות הכול מחדש?
ברוריה מנדלסון: אבל מה הקשר?
ברוריה מנדלסון: זה לא אותו דבר.
ברוריה מנדלסון: זאת לא פעילות שנעשתה במסגרת אותו רישיון של "בזק".
ברוריה מנדלסון: לקבוצת פלאפון היה רישיון נפרד.
ון פליישר בן-יהודה: כשפתחתם את שוק התמסורת לתחרות לקחתם ל"בזק" את רישיון התמסורת?
ברוריה מנדלסון: ב-ISP כן.
ברוריה מנדלסון: - - -
נתי ביאליסטוק: אני מבקש ממך לא לצעוק.
רוברט אילטוב: את רוצה שאני אוציא אותך?
רוברט אילטוב: שלוש פעמים מתייחס אני אלייך, את פשוט לא מסתכלת לכיוון.
נתי ביאליסטוק: אדוני, אני אסביר שוב.
נתי ביאליסטוק: בעבר, "בזק" נתנה בעצה את כל שירותי התקשורת שנותנת קבוצת "בזק".
נתי ביאליסטוק: כשהממשלה החליטה שהיא רוצה לפתוח את תחום התקשורת הבינלאומית לתחרות, היא הורתה ל"בזק" להפריד אצת הפעילות הזאת מהפעילות העיקרית, לקחת רישיון אחר, רישיון נפרד שהוא היה רישיון כללי לשירותי מב"ל ולא לשירותי התקשורת שלה, ולעבוד ככל חברת תקשורת אחרת.
נתי ביאליסטוק: אז גם ניתנו רישיונות לגורמים אחרים.
לאה ורון: אז מה שהיא עשתה זה לקחת את הרישיון של "בזק" לתחום הזה של השיחות חוץ?
נתי ביאליסטוק: בדיוק.
נתי ביאליסטוק: הפכה אותו לרישיון נפרד מהרישיון הכללי שהיה לה ויותר מהמצב פה, גם הורתה לה להקים חברה נפרדת שתהיה עצמאית ותהיה בינה לבין "בזק" הפרדה מבנית – אם אתה רוצה להשתמש במילה דרקונית, זה המקום – הפרדה מבנית מהותית בין החברה הבת שעוסקת בשירותי "בזק" בינלאומי לבין חברת האם - - -
רוברט אילטוב: אתם לא ראיתם לנכון לעשות את זה במקרה הזה.
נתי ביאליסטוק: במקרה הזה לא חשבנו שנכון - - -
רוברט אילטוב: ולכן, אם אתם הלכתם במתווה אחר – אז יכול להיות שכדאי שתעשו שימוע.
נתי ביאליסטוק: במקרה הזה חשבנו שלא נכון לדרוש הפרדה מבנית מהותית בין חברת "בזק" לבין הגורם שיקים את שירותי המודיעין, אבל חשבנו שעל מנת לעשות הסדרה שוויונית שתוכל לתת לכולם את השירותים באותם סטנדרטים שיחייבו את פעילותם במסגרת רישיון דומה, תתכבד "בזק" ותעשה את הפעילות הזאת בתוך החברה במסגרת רישיון נפרד.
נתי ביאליסטוק: אגב, כש"פרטנר" רצתה, גברתי לשאלתך, לתת גם שירותי תקשורת פנים-ארציים, התכבדה ולקחה רישיון נפרד והקימה חברת בת לצורך העניין הזה.
רוברט אילטוב: בבקשה, היועץ המשפטי של הוועדה.
איתי עצמון: אני רק רוצה להזכיר נקודה, כיוון ששמענו כאן שהשירות למן פרטים נוספים לא ניתן מכוח רישיון אלא מכוח איזושהי יוזמה עסקית, כפי שהזכיר מר ביאליסטוק, אני מזכיר כי בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה, הוועדה שמעה התחייבות מנציגי הממשלה כי בתנאים ברישיון החדש לשירות מודיעין שיינתן, ייקבעו גם תנאים לאבטחת פרטיות המנויים שפרטיהם יימסרו.
איתי עצמון: זאת עוד נקודה חשובה בהקשר של הסדרת התחום החדש הזה ומתן הרישיון החדש וצריך לזכור גם את זה כאשר דנים בהסדרת או בפתיחת התחום הזה לתחרות.
אמנון כהן: אני מציע לגבי הסעיף הזה – תן להם לעשות שעורי בית ואנחנו נתקדם.
אמנון כהן: עד הדיון הבא תבדקו.
אמנון כהן: אני חושב שרישיונות חדשים שתנפיקו, תשוו את התנאים לאותם אלו שרוצים לתת שירות מודיעין חדש, תגידו: עכשיו נוספו עוד שני סעיפים.
אמנון כהן: הם יעמדו בתנאים.
אמנון כהן: אני חושש שבסופו של דבר אולי לא יקום אף שירות מודיעין חדש ובסוף הם יצטרכו לעבוד ברישיון חדש.
אמנון כהן: אני לא רוצה להטיל עליהם גזירה שהם לא צריכים לעמוד בה.
נתי ביאליסטוק: תשים לב מה כתוב בהמשך.
אמנון כהן: מה כתוב?
נתי ביאליסטוק: יש כאן הליך.
נתי ביאליסטוק: ההסדרה על "בזק" תחול רק כשיקום אחד חדש.
אמנון כהן: אני מבין, אני מבין.
אמנון כהן: אבל גם זה - - -
נתי ביאליסטוק: לא צריכה לשנות את דרכיה עד שלא יבוא מישהו ויגיד: גם אני רוצה להתחרות בזה.
אמנון כהן: בסדר, אבל אני אומר שגם פה לא צריך סתם - - -
איתי עצמון: אתה מדבר על הקצאת מספר הטלפון 144, לא על כל - - -
ון פליישר בן-יהודה: אני רוצה להתייחס למה שנאמר פה על-ידי נציגי משרד התקשורת.
ון פליישר בן-יהודה: לטעמנו הדברים לא מדויקים.
ון פליישר בן-יהודה: כשפתחו את שוק השיחות הבינלאומיות, אכן הקימו חברה חדשה ו"בזק" עצמה הפסיקה לתת את השירות.
ון פליישר בן-יהודה: זה שונה מהמקרה כאן ש"בזק", אותה חברה, אותם אנשים, אותם עובדים, אותו דבר בדיוק, ממשיכים לתת את השירות.
ון פליישר בן-יהודה: שמה קמה חברה חדשה לגמרי שהתחילה לתת את השירות ולכן זה היה הגיוני.
ון פליישר בן-יהודה: בנוסף, זה בדיוק היה העניין, כשפתחו את שוק השיחות הבינלאומית נתנו ל"בזק" בינלאומי רישיון זהה במאה אחוז לרישיונות שמתנו לשאר החברות.
ון פליישר בן-יהודה: במקרה הזה לא מתכוונים לתת רישיון זהה - -
נתי ביאליסטוק: למה את אומרת - - -
ון פליישר בן-יהודה: - - לדוגמה, מחייבים את "בזק" לתת שירות מידע קולי ולעומת זה את המפעילים האחרים לא מחייבים לתת שירות מידע קולי.
ברוריה מנדלסון: כל החברות מחויבות, לא רק "בזק".
ברוריה מנדלסון: כל חברות התקשורת מחויבות.
ון פליישר בן-יהודה: ואותו מפעיל חדש לא חייב, ולכן - - -
רוברט אילטוב: זהו, הבנו.
רוברט אילטוב: משרד התקשורת, בבקשה תגיבו.
ברוריה מנדלסון: אני רק רוצה לדייק: לא רק "בזק", כל חברות התקשורת מחויבות לתת שירות מודיעין טלפוני.
איילת כהן: כן, אבל לא החדש.
איילת כהן: לא המפעיל החדש.
ון פליישר בן-יהודה: לא אותו חדש שאת רוצה לתת לו רישיון, כמו שאת אומרת, שהוא יהיה זהה לשלי.
ון פליישר בן-יהודה: הוא לא יהיה זהה לשלי.
אמנון כהן: תן להם לבחון את זה.
רוברט אילטוב: אז את הסעיף הזה אנחנו נותנים לכם לבחון מחדש ואנחנו ממשיכים.
איתי עצמון: אני לא כל-כך מבין איך אנחנו בדיוק יכולים להתקדם עם הצעת החוק אם את סעיף הליבה אנחנו כרגע לא מאשרים?
איתי עצמון: סעיף 10ב מדבר על הרישיון החדש וכל יתר הסעיפים בעצם מדברים על החובות שיחולו על בעל הרישיון החדש במתן פרטים מהמאגר הבסיסי ובמתן פרטים - - -
אמנון כהן: בסדר, אנחנו דנים על זה כרגע ומקסימום נמצא את המינוח ל"בזק", נגיד: שמי שכבר יש לו את הרישיון, יראו בו כך וכך.
אמנון כהן: אני עוד לא יודע, בוא נראה.
איתי עצמון: אני לא כל-כך בטוח שאני מבין למה אדוני מתכוון.
אמנון כהן: אז מה?
אמנון כהן: אפשר למצוא איזו נוסחה?
נתי ביאליסטוק: אני צריך ללכת ולחשוב.
נתי ביאליסטוק: הרי החוק הזה הוא פרי עבודה וחשיבה של הרבה מאוד חודשים.
נתי ביאליסטוק: גם חלק מההכנה שעשינו היה שימוע שעשינו לצורך העניין לציבור ולמדנו על הנושא.
ון פליישר בן-יהודה: יש לנו רעיון לנוסח, אם אתם רוצים לשמוע.
נתי ביאליסטוק: אני לא יכול - - -
אמנון כהן: למעט בעל רישיון, בכפוף לתנאי רישיונו?
ברוריה מנדלסון: - - - שינוי מהותי של הצעת החוק.
ברוריה מנדלסון: אנחנו צריכים לשקול מהתחלה את תמיכת הממשלה בהצעת החוק ולראות מה המשמעויות של זה.
ון פליישר בן-יהודה: כשהממשלה תמכה בהצעת החוק, הדברים האלה ממש לא היו.
ון פליישר בן-יהודה: אלו דברים שאתם הוספתם אחרי שהממשלה - - -
רוברט אילטוב: סליחה, גברתי הנכבדה.
רוברט אילטוב: הממשלה יש לה את הסמכות למשוך את החוק, לא לתמוך בחוק - - -
איתי עצמון: זה לא חוק ממשלתי.
רוברט אילטוב: זה לא חוק ממשלתי, דרך אגב.
רוברט אילטוב: אני לא בטוח שאתם יכולים לחזור מתמיכה בחוק אם הוספו פה דברים, לא בטוח.
רוברט אילטוב: כי אם ועדת שרים אישרה דברים אחרים ואתם הוספתם - - -
אמנון כהן: יחד אישרנו.
רוברט אילטוב: אבל אנחנו נשמע - - -
אמנון כהן: יש פה תוספת שאני אקרא ונראה אם הם יכולים לחיות עם התוספת שהכניסה "בזק".
אמנון כהן: יועץ משפטי, שים לב, זה מה שהעברתי לך אז: "10ב(א).
אמנון כהן: לא ייתן אדם, למעט בעל רישיון בכפוף לתנאי רישיונו, שירות מודיעין אלא אם כן קיבל מאת השר רישיון לכך לפי סעיף זה.
אמנון כהן: ".
אמנון כהן: זאת אומרת, למעט אחד שיש לו רישיון כבר.
איתי עצמון: זה חותר תחת כל התכלית, כך אני מבין, של הצעת החוק, לא?
דפנה גלוק: כך או אחרת, גם משרד התקשורת ישקול ויחליט איך בדיוק הוא מעוניין להסדיר את זה ואיך הוא מתקדם הלאה בהתחשב בערה.
דפנה גלוק: אבל נדמה לי שככל שיוחלט כך לעשות, עדיף יהיה לעשות את זה במסגרת הוראה שפשוט תקבע שמי שניתן לו רישיון כבר או מי שמכוח רישיונו מחויב, יחולו עליו הוראות - - -
איתי עצמון: הוראות מעבר?
דפנה גלוק: משהו בסגנון הזה.
דפנה גלוק: ככה זה מונע מאתנו צורך לעשות תיקונים בסעיפים המהותיים.
מאיר שלום: ומכל מקום, כל ההוראות המהותיות של החוק אמורות לחול על כל מי - - -
ניר גרסון: למשל האיסור על העברת מאגר המודיעין לצד שלישי, אין שום מניעה לעשות את זה גם ברישיונות הקיימים.
רוברט אילטוב: הכנה לקריאה שנייה ושלישית – הדברים פתוחים פה לחלוטין, אי אפשר - - -
אמנון כהן: לא, לא פתוח.
אמנון כהן: זאת הערה שהוסיפו אותה ואנחנו צריכים לשקול אם מקבלים אותה או לא מקבלים.
אמנון כהן: "בזק" רוצה להחריג אותה בגלל שיש לה רישיון.
אמנון כהן: היא אומרת: אני כבר יש לי שנים את הרישיון הזה, אם לא משנים בתנאי הרישיון כלום, למה לקחת לי את הרישיון?
איתי עצמון: קודם כל, אין לה את הרישיון למתן פרטים נוספים.
איתי עצמון: היא עשתה את זה, כמו ששמענו, מכוח יוזמה עסקית שלה.
איתי עצמון: זה גם לא נכון בדיוק לומר שכיום היא נותנת - - -
אמנון כהן: שרון, אפשר להסדיר את זה איכשהו בהוראות מעבר?
ון פליישר בן-יהודה: לא, לא, לא.
ון פליישר בן-יהודה: זאת סוגיה מאוד-מאוד קריטית.
נתי ביאליסטוק: אדוני, אתה לא יכול לחוקק – "בזק" מתנגדת.
נתי ביאליסטוק: שמעת את מה שהיא אמרה.
רוברט אילטוב: הוא לא יכול לחוקק אם "בזק" מתנגדת?
רוברט אילטוב: הוא יכול לחוקק גם אם אתם מתנגדים.
אמנון כהן: אני רוצה לתאם עד כמה שאפשר.
נתי ביאליסטוק: אני רק לא כזה בוטה, כן?
ון פליישר בן-יהודה: אם אפשר הערה ליושב-ראש הוועדה, דווקא בגלל ההערה שנאמרה פה על-ידי משרד התקשורת.
ון פליישר בן-יהודה: הצעת החוק המקורית וזאת שגם אושרה בממשלה, לא היה בה בכלל את כל ההסדר הזה.
ון פליישר בן-יהודה: לכן, לפחות כמו שאני רואה את הדברים, אם הוועדה פה - - -
רוברט אילטוב: אז למה זה קפץ?
ון פליישר בן-יהודה: כי משרד התקשורת - -
איתי עצמון: תמך בתיאום.
ון פליישר בן-יהודה: - - לקח את ההצעה הפרטית של חבר הכנסת אמנון כהן והכניס פה כל מיני דברים בכלל שהם הצעת חוק ממשלתית, שלטעמי, במצב תקין משרד התקשורת היה צריך להגיש הצעת חוק ממשלתית כי הוא רצה להסדיר את הדבר הזה.
ון פליישר בן-יהודה: אבל בהצעת החוק - - -
לאה ורון: הכנסת שינויים בסיוע משרדי הממשלה מקובלת מאוד.
רוברט אילטוב: סליחה, סיימנו.
אמנון כהן: אז בוא תוריד את זה, נתקדם הלאה וזהו.
אמנון כהן: אנחנו לא מקבלים את התיקון שלהם וכמו שסיכמנו ואמרנו, אם אפשר לתאם – טוב.
אמנון כהן: אם אי אפשר לתאם – זה מעוות לנו את החוק, זה מעקר לנו את החוק, אז יעמדו בתנאי רישיון כמו שעומדים כולם.
לאה ורון: או יגישו בקשה לרישיון, זאת השאלה.
אמנון כהן: ימשיכו בינתיים עד - - -
איתי עצמון: הם לא יוכלו לתת את שירות המודיעין אלא אם כן הם קיבלו רישיון נפרד.
נתי ביאליסטוק: בסדר, בהוראת המעבר ניתן מספיק זמן על מנת - - -
איתי עצמון: ככל שתתקבל הוראת מעבר.
איתי עצמון: כרגע אנחנו מאשרים את הסעיף הזה.
איתי עצמון: אנחנו לא יודעים עדיין אם תהיה הוראת מעבר ומה יהיה לשונה.
איתי עצמון: כרגע מאשרים את הסעיף שמחייב רישיון.
נתי ביאליסטוק: בהוראת מעבר אנחנו צריכים ליצור מצב - - -
אמנון כהן: אז לא נצביע עליו כרגע.
אמנון כהן: נשאיר אותו כרגע.
רוברט אילטוב: אמנון, אנחנו לא נצביע על הסעיף הזה.
לאה ורון: על סעיף 10ב.
לאה ורון: חבר הכנסת כהן מציע לדלג בשלב זה על - - -
אמנון כהן: סעיף 10ב(א).
איתי עצמון: כל סעיף 10ב מכיל את הרישיון.
לאה ורון: רישיון לשירות מודיעין, בינתיים להמתין עם זה ולראות אם אפשר לדון ולשמוע הערות לסעיף הבא.
רוברט אילטוב: בבקשה, תמשיך לקרוא.
רוברט אילטוב: אני חושב שיהיה לך נתק פה.
אמנון כהן: נשאיר את זה בינתיים כהצעת הוועדה, כהצעת המציע.
איתי עצמון: אני לא כל-כך מבין מה ההחלטה לגבי סעיף 10ב.
אמנון כהן: נשאר כמו שכתוב אצלך.
איתי עצמון: מה זאת אומרת "נשאר"?
איתי עצמון: מאשרים את זה או כרגע לא מאשרים את זה?
רוברט אילטוב: בוא נעשה סדר.
אמנון כהן: אם אדוני היושב-ראש היה שומע למציע החוק, אני אומר שאנחנו נאשר את זה כהצעת המציע, כהצעת הוועדה.
אמנון כהן: ניסינו לעזור ל"בזק" שנחריג אותם, אם זה מעקר את החוק – זאת לא כוונתי.
אמנון כהן: אני מתקדם על פי מה שאנחנו קבענו.
רוברט אילטוב: אז אתה רוצה להצביע על סעיף 10ב - - -
אמנון כהן: סעיף 10ב (א), (ב), (ג), (ד) – עד איפה הגענו?
אמנון כהן: עד (ו), למעט מה שהיא מחקה, התיקון (2) שהיא מחקה, נגמר עד כאן.
אמנון כהן: אני רוצה להצביע.
רוברט אילטוב: כלומר על כל סעיף 10ב?
ון פליישר בן-יהודה: יש לנו עוד הערה.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו רוצים להוסיף סעיף 10ב(ה) - - -
אמנון כהן: כרגע יש סעיף קטן (ה).
ון פליישר בן-יהודה: להוסיף (ה) ולהפוך את (ה) ל-(ו).
לאה ורון: לא משנה.
לאה ורון: חזקה על היועץ המשפטי שהוא יידע לקבוע את הפסקאות.
רוברט אילטוב: אנחנו נשאיר את זה ליועץ המשפטי, תגידו מה אתם רוצים.
ון פליישר בן-יהודה: זה גם מתחבר למה שנאמר פה קודם.
ון פליישר בן-יהודה: נכון להיום, אני מאמינה שחברי הוועדה יודעים שהתעריף ש"בזק" גובה בשירות מודיעין 144 בשירות הקולי הוא תעריף שמפוקח על-ידי הממשלה ונקבע על-ידי משרד התקשורת בתקנות.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו חושבים שברגע שהשוק הזה יפתח לתחרות – ראשית, אנחנו חושבים שכבר היום היה נכון להסיר את הפיקוח מהשירות הזה.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו לא חושבים שזה שירות שנכון שהממשלה תקבע בו מחירים, אבל בטח ככל שיש כוונה לפתוח את השוק הזה לתחרות, לא הגיוני שחברה אחת תמשיך להיות מפוקחת ויהיו לה תעריפים שנקבעים על-ידי הממשלה ולעומת זאת יהיו חברות חדשות שהן יכולות לקבוע את התעריפים שלהן באופן עצמאי.
ון פליישר בן-יהודה: זה מתחבר לעניין שמשרד התקשורת מסביר פה שנורא חשוב לו ליצור שוויוניות - - -
רוברט אילטוב: הדברים ברורים.
רוברט אילטוב: בבקשה, משרד התקשורת.
נתי ביאליסטוק: קודם כל, זה הגיוני.
נתי ביאליסטוק: מדובר פה בבעל מונופולין.
נתי ביאליסטוק: בעל מונופולין חלות עליו מגבלות, לראיה: התעריפים של "בזק" בתחום הטלפוניה הפנים-ארצית הנייחת הרגילים, תעריף השיחה – הוא תעריף מפוקח.
נתי ביאליסטוק: לעומת זאת, לכל מתחריה – התעריף אינו מפוקח.
נתי ביאליסטוק: אני מסכים עם הטענה שככל שתתרחב התחרות בתחום הזה ותהפוך להיות אפקטיבית יותר ויותר ומ"בזק" באמת ייגרעו נתחי שוק, ראוי שמשרד התקשורת ישקול גם הסרת הפיקוח או הקלה בתחום קביעת התעריפים.
איילת כהן: לא נקבע שאנחנו בעלי מונופולין במתן שירות מודיעין.
נתי ביאליסטוק: אני מסכים עם עורכת הדין כהן-מעגן, אין הכרזה של הממונה ש"בזק" היא בעלת מונופולין בתחום הזה.
נתי ביאליסטוק: יחד עם זאת היא הגורם היחיד שמספק את השירות כיום.
אמנון כהן: אבל כשתהיה תחרות?
נתי ביאליסטוק: אז בהחלט מן הראוי שמרד התקשורת ישקול את ההסרה של הפיקוח או הקלה לפחות בפיקוח.
אמנון כהן: כשהחוק יכנס לתוקף.
אמנון כהן: אי אפשר להכניס - - -
נתי ביאליסטוק: כשהחוק יכנס לתוקף עדיין לא תהיה תחרות.
נתי ביאליסטוק: אם נסיר את הפיקוח מ"בזק" עם כניסת החוק לתוקף – כנראה שגם לא תהיה תחרות.
רוברט אילטוב: עוד משהן?
רוברט אילטוב: אני חייב לסיים את הישיבה.
ון פליישר בן-יהודה: נאמר פה על-ידי נציג משרד התקשורת ש"בזק" היא היחידה שמספקת את השירות הזה.
ון פליישר בן-יהודה: זה לא נכון.
ון פליישר בן-יהודה: כל מפעילי התקשורת מחויבים במתן שירות מודיעין קולי, חברות הסלולר יש להן שירות מתן מודיעין קולי ואתה יכול להתקשר אליו ולקבל בו את המספרים.
נתי ביאליסטוק: את יודעת את המספר של "פרטנר"?
ון פליישר בן-יהודה: 1244 - - -
רוברט אילטוב: מישהו מחברי הכנסת רוצה להעלות את הנושא הזה לסעיף הזה?
רוברט אילטוב: מה ש"בזק" ביקשה.
רוברט אילטוב: רק חברי כנסת יכולים להעלות.
אמנון כהן: אני אומר שיש היגיון בזה שהם הגוף היחיד שמפעיל את השירות הזה ולכן נקבע התעריף על-ידי משרד התקשורת.
אמנון כהן: כשתהיה תחרות, וניתן את התקופה הזאת שייכנסו שחקנים חדשים – אז השוק יקבע את המחיר וכמובן הם יצטרכו להסיר את המגבלה הזאת שהם יקבעו את התעריפים.
אמנון כהן: כרגע צריך להשאיר את זה ככה.
ון פליישר בן-יהודה: צריך להכניס את הסעיף הזה כבר היום בחקיקה.
ון פליישר בן-יהודה: שיהיה סעיף שאומר שברגע שיש תחרות – יש לנו פה נוסח, אם אתם רוצים – שאומר שברגע שניתן רישיון לגורם אחר - - -
רוברט אילטוב: חברים, יש פה עוד סעיפים ואת הנושא הזה אפשר, אם יושב-ראש הוועדה יחשוב לנכון, לפתוח את זה.
רוברט אילטוב: אני כרגע מעלה את הסעיף כמות שהוא להצבעה.
לאה ורון: איזה סעיף, אדוני?
אמנון כהן: סעיף 10ב.
איתי עצמון: אני מסב את תשומת הלב שככל שתעלה את הסעיף הזה והוא יתקבל, ולא תתקבל הוראת מעבר – בעצם, כל מה שחברת "בזק" מבקשת כרגע לא יכנס לתוך נוסח הצעת החוק.
אמנון כהן: אז נכתוב שיש הוראת מעבר.
איתי עצמון: אנחנו לא יודעים אם תהיה ומה יהיה לשון הוראת המעבר.
איתי עצמון: הדברים קשורים אחד בשני.
רוברט אילטוב: אמנון, צריך להגיע להסכמות.
רוברט אילטוב: הסעיף הוקרא, הוא מוכן להצבעה, אבל יש בו דברים פתוחים.
נתי ביאליסטוק: בעניין הוראת המעבר, אני מציע שכשנגיע לחקיקה נעביר את זה כי יכול להיות שיש יותר מדבר אחד - - -
רוברט אילטוב: ואז ייפתחו סעיפים כי אתם לא תגיעו להסכמה.
איתי עצמון: אבל בלאו הכי אנחנו לא נסיים היום את הכנת הצעת החוק.
אמנון כהן: אבל אני רוצה לסיים עד סעיף 10ג.
אמנון כהן: טוב אז אנחנו נפנה את זה לסעיף אחרון.
רוברט אילטוב: חברים, אני נועל את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום דיון יזום בעניין כשלי שוק והעמלות בתחום הפרסום.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ, יוזמת ראשית של הדיון, רשות הדיבור שלך.
כרמל שאמה-הכהן: את רואה, אני אפילו לא אומר מלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כול, הנוכחות הדלה מעידה על הנושא ועל הבעייתיות שלו.
לאה ורון: או על חופשות הקיץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם, אבל יש לי תחושה שגם אם זה היה בשיא האביב, והיה האביב של התקשורת, עדיין אנשים לא היו פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין אנשים לא היו פה, ולמרות הכול החלטתי לקחת את הנושא הזה לטיפולי בשיתוף עם יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן, ואחת ולתמיד לטפל בבעיה שלדעתי היא משמעותית מאוד לשוק הפרסום במדינת ישראל, למצבם של כלי התקשורת במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו יודעים שעל אף שיש רייטינג מאוד גבוה בערוץ 2, ערוץ 10, יש עיתונים נקראים מאוד, עדיין מצבם הכלכלי הוא לא כל כך טוב, כי לצערי הרב ברגע שמישהו מקים גוף תקשורת, יום אחד בלי התראה מראש יש לו שותף בלי להשקיע שקל, לא בעיתון, לא ברדיו ולא בטלוויזיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: והשותפות הזאת בהתחלה היא שותפות לדעתי שמפרה אחד את השני, אבל עם הזמן לצערי הרב, כמי שהתעסקה 20 שנה בתחום הזה, אני יודעת שהלחץ והתלות של המדיה במפרסם או בפרסומאי היא כל כך גדולה, שבסופו של דבר זה מתבטא בסכומים לא מבוטלים שניתנים, ואף לצערי הרב בהשפעה לא קטנה על התוכן עצמו, כי אם יש לך מפרסם שמפרסם בשיעור מאוד גבוה בכלי תקשורת זה או אחר, הוא באיזו דרך עלול להשפיע על התוכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה להיות מאוד בוטה, אבל למשל המחאה האחרונה, שכבר דיברתי עליה פה בוועדת הכלכלה, כשדיברו על יוקר המחייה היו חברות מאוד משמעותיות שמשום מה לא הוזכרו בכלי התקשורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא סתם הם לא הוזכרו, כנראה אותם כלי תקשורת פחדו לדבר על גופים שהם הפרנסה העיקרית של אותם כלי תקשורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בצד התוכני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עמלות היתר שעליהן תיכף נדבר לוקחות נתח לא קטן מיצירות המקור, אם אני מדברת על המדיה האלקטרונית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במקום להשקיע ביצירות מקור, לצערי הרב קרוב ל-300 מיליון שקל, אם אני לא טועה, הולכים על עמלות יתר, ויכול להיות שיכולנו להשקיע חלק ניכר של הכסף הזה באותה יצירת מקור שנלחמים פה עליה אנשים לא פעם ולא פעמיים בוועדות, על מנת שאנחנו, לפחות בוועדת הכלכלה, איכשהו נעזור לייצב את השוק הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת עם יד על הלב, כשהתחלתי לכתוב את הצעת החוק הזאת, כרמל, בשום פנים ואופן לא עמד לנגד עיני שום גוף שראיתי שכנגדו נגיש הצעה – לא משרד פרסום, לא גוף מדיה, אבל לא-לאט התברר, תוך כדי שעשיתי מפגשים רבים מאוד גם עם מפרסמים, גם עם פרסומאים, גם עם כלי תקשורת, שהגבלים עסקיים עובדים בכל תחום ודווקא בתחום הפרסום אין דבר כזה הגבלים עסקיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דרך אגב, אני מסתכלת עליך, אדוני יושב-ראש הרשות השנייה, יכול להיות שבכלל לא היה צריך חקיקה בנושא הזה, אני חושבת שאתם הייתם צריכים לפקח ולראות איך לא ייווצר מצב שגוף אחד היום מסוגל לרכוש כ-40% מזמן האוויר או משטח הפרסום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי-אפשר להתעלם מזה שאם יש גוף אחד שלוקח 40% מזמן האוויר או משטח הפרסום, יש לו השפעה על התוכן באותם כלי תקשורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי-אפשר לא להאמין בזה, לבוא ולומר: הוא רק מפרסם ובזה נגמר הסיפור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה דבר אחד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לבדוק את הנושא מבחינת ההגבלים העסקיים של גופים שמשתלבים דרך אגב – גוף אחד שתחתיו מחזיק כמה מדיות, שרוכשים ביחד פרסום בכלי תקשורת זה או אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרי הנושא הזה, הנושא של תקשורת, הוא כל כך "סקסי", ודווקא בנושא הזה אף אחד לא היה מוכן לטפל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יותר מזה, גם כשפניתי לאנשים שקשורים מאוד בכנסת לתחום הזה, אמרו: עזבי אותי, אני לא מתעסק בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להגיד גילוי נאות, אין שום גוף תקשורת שעומד אתי או מאחורי בנושא הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יותר גרוע מזה, כל כלי התקשורת במדינת ישראל חושבים שאנחנו צודקים בהצעת החוק שלנו, שתיכף אנחנו קצת נעבור עליה, ומצד שני, שום כלי תקשורת לא מוכן לעמוד על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה המצב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מצד אחד, כולם מבינים שזה יכול לתת להם קצת חמצן, מצד שני, כולם מפחדים, כי אם מישהו מוביל את המהלך, הוא מחר ייפגע בשיעור כזה או אחר של פרסום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם כל הכוח של כלי התקשורת שיכולים לחסל אדם, להעלות אדם, יכולים לעצב מציאות, דווקא בתחום הזה אין פה שום כלי תקשורת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם יש פה כלי תקשורת?