GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סלעית קולר: כשאתה מגדיר שירות כלינה עם ארוחת בוקר, אתה לא מכניס בתוך זה דברים שלא כלולים במחיר שאתה כבר הכנסת אותם.
עובד קדמי: אנחנו מקדימים את המאוחר.
עובד קדמי: בתקנה 18 יש פירוט של אופן הפרסום וכן הלאה.
סלעית קולר: מה זה שירות?
עובד קדמי: עשינו הבחנה בין שירות לבין שירות נוסף.
תמר פינקוס: היא צודקת.
תמר פינקוס: זה לא עונה על השאלה.
תמר פינקוס: צריך להיות כתוב כאן שירות הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר או כל שירות נוסף שכבר נכלל מראש בזה.
אתי בנדלר: לכן שאלתי למה הכוונה כשאומרים "בעד אלה".
עובד קדמי: זה בעד השירותים הנוספים.
אתי בנדלר: בעד השירותים הנוספים.
סלעית קולר: לכן שירות הוא לא רק לינה אלא הוא כל שירות שאתה מקבל במסגרת המחיר הכולל שלך שלא הוספת עליו מחיר.
עובד קדמי: יש הבחנה בין השירות לבין השירות הנוסף.
עובד קדמי: השירות העיקרי הוא הלינה וזה בא לעתים כלינה וארוחת בוקר.
קריאה: לפעמים בלי ארוחת בוקר.
עובד קדמי: לפעמים בלי ארוחת בוקר.
עובד קדמי: לכן כתוב לינה או לינה עם ארוחת בוקר.
סלעית קולר: איפה נכנס היתר?
עובד קדמי: כל השירותים האחרים מוגדרים גם בחוק מס ערך מוסף, בתקנה 30א(8), כשירותים נלווים ושר האוצר קבע בתקנות מה הם אותם שירותים נלווים והם חלק ממה שמופיע כאן ואפילו יותר ממה שמופיע כאן.
תמר פינקוס: אם אתה מסתכל למשל בהגדרה של מחיר כולל בחוק הגנת הצרכן, כתוב שם מה הוא כולל.
תמר פינקוס: אם אתה מתכוון שבשירות יהיה כלול גם המחיר של כל השירותים הנלווים כהגדרתם בחוק מס ערך מוסף, בארנונה, איפה שאתה רוצה, זה צריך להופיע כהגדרה ואז צריך לומר שירות – לינה או לינה עם ארוחת בוקר וכל שירות נלווה כהגדרתו שם.
תמר פינקוס: זה צריך להיות בהגדרה.
עובד קדמי: אנחנו מפרטים את זה בתקנה 19.
תמר פינקוס: זה לא באופן הצגת המחיר אלא קודם כל צריך שמישהו ידע מה זה כולל.
עובד קדמי: בתקנה 19 זה מפורט.
יואל חסון: מאיפה מעבירים את זה?
עובד קדמי: זה מופיע בסעיף 19(א).
תמר קלהורה: אני מוכרחה לומר שאני לא התלהבתי כל כך מעצם ההפרדה בין ההגדרה בין שירות לשירות נוסף.
תמר קלהורה: אני מבינה נכון שזה רלוונטי לתקנה 19 אבל זה נמצא גם בתקנה 18(ה).
תמר קלהורה: זה רלוונטי יותר לסוגיה של הפרסום.
תמר קלהורה: אני מציעה שנחשוב כי אולי שווה לאחד קודם את ההגדרות כי אני לא בטוחה שיש הצדקה להגדרות נפרדות.
תמר קלהורה: מה בעצם אנחנו אומרים בתקנה 18 ובתקנה 19?
תמר קלהורה: אנחנו אומרים שבעל בית מלון לא יפרסם מידע שמטעה לגבי השירותים שהוא מספק.
תמר קלהורה: יכול להיות שבמקום הגדרה נפרדת לשירות ולשירות נוסף, צריכה להיות הגדרה אחת.
יואל חסון: לא הבנתי למה הגדרה אחת.
תמר קלהורה: אני לא בטוחה ששירות הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר ואז פתאום בשירות נוסף יש כאן עוד פעם ארוחת בוקר.
קריאה: חצי פנסיון.
תמר קלהורה: ההבדל המהותי, הנורמטיבי, בין הדברים לא ברור לי.
תמר קלהורה: אנחנו הרי רוצים לומר שבעל בית המלון לא יפרסם מידע מטעה לגבי השירותים הוא נותן.
תמר קלהורה: נדמה לי שעכשיו, כשאנחנו כותבים בתשלום נוסף, זה בכלל זורק אותנו לכיוון שהוא לא הדגש כאן כי הדגש כאן הוא לא על המחיר הכולל אלא על מה אתה נותן.
תמר קלהורה: כשאתה נכנס היום לאתר אינטרנט של בית מלון, חוץ מהכוכבים יש גם פירוט של מה בית המלון נותן.
תמר קלהורה: לזה הכוונה.
תמר קלהורה: לכן אני מציעה שנחשוב אולי על הגדרה אחרת או אולי על איחוד ההגדרות כי לזה הכוונה.
לאה ורון: מוכרחה להיות הבחנה בין השירות הכולל לבין התוספות.
תמר קלהורה: ההגדרות האלה לא נקודתיות.
תמר קלהורה: הן אומרות שתפרט מה השירותים שאתה נותן, בין אם זה בתשלום נוסף או לא בתשלום נוסף.
קריאה: המונחים שירות ושירות נוסף באים לידי ביטוי בסעיף אחר.
תמר קלהורה: אני יודעת.
תמר קלהורה: אני מבינה.
תמר פינקוס: הצגת מחיר.
תמר קלהורה: אני לא רוצה לחזור פעם שלישית על מה שאמרתי, אבל אולי אני אחזור שוב.
תמר קלהורה: השימוש במונחים האלה בתקנה 18(ה) ובתקנה 19 הוא לא לצורכי המחיר.
תמר קלהורה: הוא מדבר על כך שהמלון יציג את רשימת השירותים שהוא מספק ללקוח בצורה נכונה וזה לא חשוב, לצורך התקנה, אם זה בתשלום או לא בתשלום.
תמר קלהורה: כמובן שדברים שהוא גובה עבורם תשלום נוסף, הוא צריך לציין זאת ולומר מה התשלום.
תמר קלהורה: נדמה לי שההגדרות הן לא טובות ונדמה לי שההתייחסות לתשלום כאן לא משרתת אותנו.
תמר קלהורה: אני מציעה לחשוב על זה שוב.
אתי בנדלר: לחשוב שוב, זה טוב אבל לא יהיה מתי.
אתי בנדלר: זאת אומרת, הוועדה אמורה עכשיו לאשר את התקנות עם שינויים או בלי שינויים, עם תיקונים או בלי תיקונים.
אתי בנדלר: אם הכוונה בשירות נוסף איננה לשירותים הנלווים, כפי שכינה אותם קדמי, אני מציעה אולי לכתוב את הדברים ברחל בתך הקטנה.
אתי בנדלר: זאת הצעה שאינני יודע אם היא טובה כי היא ברמה של שליפה מהשרוול.
אתי בנדלר: על כל פנים, אפשר לכתוב: שירות נוסף – ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא ושירותים אחרים הניתנים בבית מלון בתשלום נוסף ובלבד שאינם שירותים הנלווים לשירות והכלולים באמות המידה לדירוג בית המלון.
רוני בר-און: באמות המידה עצמן יש התייחסות.
רוני בר-און: הסיומת שלך לא יכולה להתקבל כי גם באמות המידה עצמן יש שירותים בתשלום ויש שירותים לא בתשלום.
אתי בנדלר: אפשר לא להתייחס לתשלום.
אתי בנדלר: אולי שירותים נלווים לשירות העיקרי.
תמר קלהורה: אפשר לומר: בין שנגבה עבורם תשלום נוסף ובין אם לאו.
תמר קלהורה: משהו כזה כי זה באמת לא הדגש.
תמר קלהורה: הדגש הוא על כך שאתה תציג את השירותים שאתה נותן ותציג אותם נכון.
תמר קלהורה: אתה הרי צריך להציג נכון את כל השירותים שאתה נותן, בין אם אתה גובה עבורם תשלום נוסף ובין אם לא.
תמר קלהורה: לכן נדמה לי שאולי אפשר לאחד את שתי ההגדרות ולומר: שירות – לינה, ארוחת בוקר.
תמר קלהורה: שוב, נדמה לי שזה לא משנה אם זה חצי פנסיון או פנסיון.
תמר קלהורה: שירותים אחרים, בין שנגבה עבורם תשלום נוסף ובין אם לאו.
עובד קדמי: אני רוצה לומר שהתקנות האלה שתחילתן ב-2001 והן החליפו תקנות קודמות משנת 1992, ההגדרות האלה של שירות ושירות נוסף הופיעו באותן תקנות.
עובד קדמי: חיינו ואנחנו חיים עם זה עשרים שנים עם בתי המלון ועם הביקורות.
עובד קדמי: יחד עם זאת, אפשר לאחד את שתי ההגדרות האלה להגדרה אחת ולומר: שירות – בהגדרת שירות אנחנו נאחד את שירות ושירות נוסף.
עובד קדמי: כשנגיע לתקנות 18 ו-19 אנחנו נשנה את זה.
תמר קלהורה: בתקנות היום כתוב – צודק היועץ המשפטי – שירות ושירות נוסף אבל בהגדרה של שירות נוסף כתוב ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא וכן כל שירות הניתן נוסף על אלה.
תמר קלהורה: לא כתוב אם זה בתשלום או בלי תשלום.
תמר קלהורה: לחלוטין אפשר להעתיק את ההגדרות כפי שהן כתובות היום אבל אז נעתיק אותן כלשונן בלי סוגיית התשלום שכמו שאמרתי לדעתי שולחת אותנו לנקודה אחרת.
סלעית קולר: אמר עובד קודם שהוא התבסס בשירות על משהו של תקנות מס הכנסה.
סלעית קולר: אני מציעה לעשות שירות נוסף כפי שמוגדר בהגדרות.
אתי בנדלר: ראשית, ההגדרה לא מונחת בפני חברי הוועדה ולא יודעים אם היא תואמת או לא.
אתי בנדלר: שנית, תקנות כידוע לך די קל לתקן.
אתי בנדלר: אולי אפשר בשלב זה למחוק את המילה "בתשלום נוסף" כך שזה יתאם פחות או יותר למה שיש היום ושירותים אחרים הניתנים בבית המלון בעדם או שירותים אחרים הניתנים בבית המלון.
אתי בנדלר: מ"בתשלום נוסף" – למחוק.
נועז בר-ניר: בסדר.
יואל חסון: עוד הערות לסעיף 1? אין.
יואל חסון: חברי הכנסת, יש לכם הערות לסעיף הזה?
יואל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 1.
יואל חסון: בעד אישור תקנה 1 – פה אחד תקנה 1 אושרה
אלכס מילר: אני מחליף את אילטוב.
לאה ורון: חבר הכנסת מילר מחליף את חבר הכנסת אילטוב.
יואל חסון: אני קובע שסעיף 1 – עבר.
יואל חסון: נא להקריא את סעיף 2.
עובד קדמי: 2.
עובד קדמי: דרגות בתי מלון דרגות בתי המלון ייקבעו על פי אמות מידה.
יואל חסון: הערות לסעיף 2.
יואל חסון: אנחנו מצביעים על תקנה 2.
יואל חסון: בעד אישור תקנה 2 – פה אחד תקנה 2 אושרה
יואל חסון: סעיף 2 – עבר.
יואל חסון: סעיף 3.
עובד קדמי: 3.
עובד קדמי: ועדה מייעצת לדירוג
עובד קדמי: (1) שני עובדי משרד התיירות, שאחד מהם הוא היועץ המשפטי או נציגו, ומתוכם ימנה השר את היושב ראש.
עובד קדמי: (2) שני חברים שהמליץ עליהם הארגון.
עובד קדמי: לא המליץ הארגון על מועמדים לוועדה תוך עשרים ואחד ימים מן היום שנמסרה לו בקשה על כך מאת השר, יתמנו החברים לפי בחירת השר.
עובד קדמי: (3) נציג ציבור הבקי בנושאי הגנת הצרכן בתחום המלונאות.
עובד קדמי: (ב) לא יכהן כחבר בוועדה המייעצת מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו, או תפקיד אחר שלו.
עובד קדמי: (ג) חבר הוועדה המייעצת יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הועדה, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין כהונתו בוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו, או תפקיד אחר שלו.
עובד קדמי: (ד) הוועדה תייעץ לשר בעניין תקנות אלה, ובכלל זה תמליץ לו על שינויים באמות המידה.
עובד קדמי: המלצה על שינויים באמות המידה תגבש הועדה רק לאחר שנתנה הזדמנות לנוגעים בדבר להשמיע עמדתם בנושא.
עובד קדמי: (ה) הממונה ימסור לוועדה המייעצת אחת לשישה חודשים נתונים סטטיסטיים אודות בקשות שהוגשו לקביעת דרגה לפי תקנות אלה, על מתן תעודות ועל סירוב לתתן.
עובד קדמי: עד כאן תקנה 3.
עובד קדמי: חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן שב לנהל את הישיבה
חנה טירי וינשטוק: יש לנו הערה לגבי הרכב הוועדה.
חנה טירי וינשטוק: בפסקה (3), נציג ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן בתחום המלונאות.
חנה טירי וינשטוק: קודם כל, לא כל כך ברור לנו מה זה נציג ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן בתחום המלונאות.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו חושבים שנכון שיהיה ייצוג של הצרכן בוועדה המייעצת.
חנה טירי וינשטוק: אפשר אולי לדבר על נציב ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן כפי שהמליץ שר התמ"ת כדי שבאמת בוועדה הזאת יהיה ייצוג לא רק לאינטרסים של המלונאים אלא גם של הצרכנים.
ענת וורשיצקי: חשוב שיהיה נציג המבין בתחום הצרכנות ואולי נכון שיהיה נציג ארגוני הצרכנים.
סלעית קולר: ראשית, לגבי ארגון הצרכנים, אנחנו מציעים שזה יהיה ארגון צרכנים יציג.
סלעית קולר: שנית, ככל שיהיו יותר, כל המרבה הרי זה משובח, ויצטרכו לבחור מביניהם נציג.
סלעית קולר: יש דבר אחד שמטריד יותר והוא הנושא של נציגי הארגון והנושא של היעדר ניגוד עניינים.
סלעית קולר: אם אתה בארגון שזה התפקיד שלך, כשאתה חבר בארגון התאחדות המלונות, באופן אוטומטי אתה מושפע מההחלטות לגבי אמות המידה.
סלעית קולר: זה לא יכול להיות שלא יהיה בכלל ניגוד עניינים.
סלעית קולר: לכן השאלה היא איפה הגבולות כאן כי אתה הרי נבחר כי אתה אמור לייצג את האינטרסים של הארגון.
נועז בר-ניר: למה יש ניגוד עניינים?
סלעית קולר: יכול להיות שאתה תהיה מושפע מאמות המידה ובית המלון שאתה במקרה מנהל או אחראי יהיה מושפע, וזה לא יכול להיות שאתה לא תוכל להחליט בזה כי אז אתה לא יכול להחליט לגבי אמות המידה על שום דבר כי זה ישפיע על בית המלון שלך.
שמואל צוראל: אולי יהיו פנסיונרים.
סלעית קולר: אם זה כך, תאמרו את זה.
שמואל צוראל: נאמרו כאן סייגים והולכים בדיוק לפי הסייגים.
שמואל צוראל: כל הסייגים האלה יתקיימו.
שמואל צוראל: ניגוד העניינים הוסדר בכל הסייגים האלה.
שמואל צוראל: יכול להיות שאלה יהיו פנסיונרים, יכול להיות שיהיו אלה מתנדבים.
תמר פינקוס: מותר לכתוב ובלבד שהם לא מכהנים בפועל.
תמר פינקוס: את זה צריך לכתוב ברחל בתך הקטנה.
חנה טירי וינשטוק: יש גם הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה לגבי מינויים.
חנה טירי וינשטוק: בוועדה מייעצת שהשר ממנה, גם שם יש כל מיני דברים שהשר והיועץ המשפטי של המשרד צריך לשקול.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו מאוד מבקשים שבוועדה המייעצת הזאת יהיה נציג ציבור שבקי בנושא הגנת הצרכן.
חנה טירי וינשטוק: לדעתי אפשר להוריד את "בתחום המלונאות" כי אני לא יודעת מה זה אומר ואם יש דבר כזה.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו מבקשים שזה יהיה לפי המלצת שר התמ"ת.
נועז בר-ניר: חשוב מאוד שיהיה מישהו שמבין במלונאות.
נועז בר-ניר: לכן יש כאן שילוב גם של מלונאות וגם של הגנת הצרכן.
נועז בר-ניר: זה השילוב הנכון.
נועז בר-ניר: אין בעיה.
נועז בר-ניר: נאמר: בנושא הגנת הצרכן מארגון צרכנים יציג הבקי בתחום המלונאות.
חנה טירי וינשטוק: תוסיף גם את המלצת שר התמ"ת.
לאה ורון: מה זאת אומרת אחד משני הארגונים של הגנת הצרכן שבקי בתחום התיירות?
לאה ורון: מה המבחן שאתם תעשו?
חנה טירי וינשטוק: אם נשלח נציג, זה יהיה נציג שמתעסק בתחום התיירות אצלנו.
עובד קדמי: את רוצה שוב להקריא את הבקשה שלך לתיקון?
נועז בר-ניר: בנושא הגנת צרכן, מארגון צרכנים יציג הבקי בתחום המלונאות.
אתי בנדלר: זה לא ארגון יציג.
חנה טירי וינשטוק: ארגון צרכנים שמוכר על ידי שר המשפטים, לפי סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן.
תמר פינקוס: ארגון צרכנים שהוכר על ידי שר המשפטים על פי סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן.
אתי בנדלר: הנוסח יהיה: נציג ציבור מבין ארגון צרכנים שהוכר על ידי שר המשפטים לפי סעיף 31(ג) לחוק הגנת הצרכן הבקי בתחום המלונאות.
אתי בנדלר: אדוני, בהמשך להערות בעניין אישי, תקנת משנה (ג).
תמר קלהורה: עניין אישי מופיע גם בתקנת משנה (ב).
אתי בנדלר: יופיע אחר כך גם בוועדה אחרת.
אתי בנדלר: אלה סעיפים או הוראות המונעות ניגוד עניינים, כמובן בין עניין אישי של חבר בוועדה או של קרובו או תפקיד אחר שלו.
אתי בנדלר: נשמטה מהתקנות הגדרה של עניין אישי ושל קרוב.
אתי בנדלר: כל דברי החקיקה שמתייחסים לעניין אישי ולקרוב, כוללים גם הגדרות.
אתי בנדלר: בדקנו בדברי חקיקה ויש לי כאן הצעות נוסח לעניין אישי ולקרוב ואני מציעה שהוועדה תאשר אחת מההגדרות המוצעות.
אתי בנדלר: יש למשל הגדרה של עניין אישי שכלול בחוק איסור אלימות בספורט, בחוק בית העצמאות, בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, בחוק להנצחת מורשת, בחוק הספרייה הלאומית ועוד ועוד.
אתי בנדלר: שם מוגדר עניין אישי כ"לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו או עניין של גוף שיש לכל אחד מהם חלק בכל המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה".
אתי בנדלר: אם אין הערות, הייתי מציעה לוועדה לאשר את זה.
תמר קלהורה: בכל ההגדרות יש את העניין הזה של המניות וכולו?
אתי בנדלר: זאת הגדרה שמופיעה באותם חוקים שקראתי.
אתי בנדלר: יש הגדרות נוספות בחוקים אחרים, אבל זה מופיע בדי הרבה חוקים.
אתי בנדלר: הגדרה של קרוב בחוק איסור אלימות בספורט, בחוק הטיס, בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין ועוד.
אתי בנדלר: מוגדר: "קרוב כבן זוג, הורה, ילד, אח או אחות, או אדם אחר הסמוך על שולחנו של – כאן זה חבר המועצה – חבר הועדה".
אתי בנדלר: אני חייבת לציין שבחוקים אחרים יש הרחבה של הגדרת קרוב שהיא כוללת גם שותף, מעביד או עובד של חבר המועצה ואני חושבת שזה ראוי להרחיב את זה בצורה כזאת.
אתי בנדלר: כך למשל יש את זה בחוק הנפט, בחוק הסדרת הטיפול בחוקי כינרת ועוד.
נועז בר-ניר: מקבלים את ההרחבה.
אתי בנדלר: אם כך, אולי אפשר לעשות סינתזה של שתי ההצעות, שזה יהיה: בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה, וכן שותף, מעביד או עובד של חבר המועצה.
כרמל שאמה-הכהן: עלינו מקובל כל נוסח שיהיה בנושא הזה.
תמר קלהורה: השאלה היחידה שאני שואלת את עצמי, מאחר שהדבר הזה רלוונטי לעוד סעיף, האם לא כדאי למקם את זה בסעיף ההגדרות.
אתי בנדלר: בסעיף ההגדרות.
תמר קלהורה: שכבר אישרנו.
אתי בנדלר: זאת תהיה תוספת.
עובד קדמי: נכתוב: עניין אישי – ההגדרה.
אתי בנדלר: כך בדיוק חשבתי.
עובד קדמי: שתי הגדרות, עניין אישי והגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, אנחנו רוצים לשנות משהו בהרכב שמציעים.
כרמל שאמה-הכהן: לא לשנות את ההרכב אלא לקבוע איזשהו רף מינימום להבטחת ייצוג לנשים.
כרמל שאמה-הכהן: שתיים מהחמישה יהיו נשים.
נועז בר-ניר: בסדר גמור.
עובד קדמי: השאלה אם צריך את זה כאן בתקנות.
עובד קדמי: יש הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה לגבי מינוי של ועדות.
נחמן שי: תוסיף.
כרמל שאמה-הכהן: אחד הממונים בסעיף קטן (1) ו-(3) תהיה אישה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אחת מתוך אלה שהשר ממנה ואחד משני החברים שהמליץ עליהם הארגון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את התקנה עם השינוי המוצע.
אתי בנדלר: שוב, מה אדוני מציע לגבי ייצוג נשים?
כרמל שאמה-הכהן: שתיים מתוך החמישה יהיו נשים, אבל בחלוקה.
כרמל שאמה-הכהן: עשינו כאן חלוקה פרופורציונאלית.
אתי בנדלר: שתיים יהיו מקרב המין שאינו מיוצג.
אתי בנדלר: שיהיו לפחות שני גברים.
אתי בנדלר: לא נותיר אותם במיעוט.
כרמל שאמה-הכהן: עשינו את זה בפרופורציה, בחלוקה בין ארגונים לבין המינויים של השר.
כרמל שאמה-הכהן: השר ימנה ב-(1) ו-(3), הוא ימנה לפחות אישה אחת ובסעיף (2), תמונה לפחות אישה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התקנה עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 3 – פה אחד התקנה אושרה
כרמל שאמה-הכהן: ממשיכים בתקנה 4
עובד קדמי: 4.
עובד קדמי: פעולת הוועדה המייעצת (א) יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה, והוא יקבע את מועדן, מקומן וסדר יומן.
עובד קדמי: (ב) שלושה מחברי הוועדה המייעצת ובהם היושב ראש, יהוו מניין חוקי.
עובד קדמי: (ג) הוועדה המייעצת תקבל את החלטותיה ברוב קולות החברים.
עובד קדמי: היו הדעות שקולות, יכריע היושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שאם היושב ראש רוצה לכנס לבד, הוא לא יכול?
לאה ורון: זה מה שעולה מהאמור.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שהיושב ראש יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה.
כרמל שאמה-הכהן: מיוזמתו הוא לא יכול.
כרמל שאמה-הכהן: יש דבר כזה שיושב ראש לא יכול לכנס את הגוף?
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4(א) קובע באיזה תנאים יכול היושב ראש לכנס את הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: הפועל היוצא של ההוראה כאן שהוא לבד לא יכול לכנס את הוועדה אלא הוא צריך או דרישה של חברים או הוראה של השר.
תמר קלהורה: זאת ועדה שאמורה לייעץ לשר.
תמר קלהורה: אני מניחה שהוא יכנס אותה אם למשל עומד על הפרק החלפת הבודק או החלטה לעבור מ-HOTEL STAR למשהו אחר.
עובד קדמי: שינוי אמות המידה, שזה החלק החשוב.
תמר קלהורה: או ש-HOTEL STAR ישנו את אמות המידה.
עובד קדמי: או למעשה דיון בדוח הממונה.
עובד קדמי: הממונה צריך לתת דוח לוועדה.
תמר קלהורה: בזה היא אמורה לעסוק.
לאה ורון: זאת אומרת שהוא תמיד צריך ללכת לחפש אחד מחברי הוועדה המייעצת.
תמר קלהורה: זאת ועדה מייעצת.
תמר קלהורה: היא לא מחליטה בעצמה.
קריאה: אפשר להוסיף: לפי בקשת היושב ראש או שניים מחבריה.
נועז בר-ניר: על פי בקשת השר מופיע כאן, אבל אין בעיה, נוסיף לפי בקשת השר או היושב ראש או שניים מחבריה.
אתי בנדלר: אדוני, חשבתי על השאלה עדיין בתקנה 3כאשר שמדברים על פרק הזמן שניתן לארגון להמליץ על שני חברים בוועדה.
אתי בנדלר: מדובר תוך 21 ימים אבל לא ברור אם מדובר על ימים קלנדריים או ימי עבודה.
כרמל שאמה-הכהן: ימי עבודה.
אתי בנדלר: ימי עבודה.
אתי בנדלר: אנחנו נגדיר את זה כך.
שמואל צוראל: לגבי תקנה 4(א) יש לנו השגה.
שמואל צוראל: הוגדר איך מתכנסת הוועדה ומי יכול לכנס אותה ולאחר מכן גם הוגדר מהו הרוב הקובע וכולי.
שמואל צוראל: יש רק בעיה אחת.
שמואל צוראל: לא הוגדר לוח זמנים לכינוסה של הוועדה ולפי מה שמצוין כרגע, היושב ראש יכול לכנס את הוועדה אבל יכול לכנס אותה כהרף עין.
שמואל צוראל: אז אותם נציגים שייקח 21 ימים להגיש את שמותיהם, לא יצליחו להגיע.
שמואל צוראל: לא הוגדר כאן מהו פרק זמן מינימאלי.
אתי בנדלר: תוך פרק זמן מינימאלי או מקסימאלי?
עובד קדמי: בתוך פרק זמן סביר.
עובד קדמי: נוסיף את המלים בתוך פרק זמן סביר.
אתי בנדלר: מה זה מינימאלי?
אתי בנדלר: לא לפני?
שמואל צוראל: מרגע שהוא החליט לכנס אותה, כמה שעות, כמה ימים.
נועז בר-ניר: תוך פרק זמן סביר.
אתי בנדלר: האמת היא שתוך פרק זמן סביר לא צריך לכתוב כי אלה עקרונות המשפט המינהלי.
אתי בנדלר: אם רוצים לסטות מעקרון הסבירות, אז צריך לכתוב.
שמואל צוראל: אני מבקש להוסיף תוך פרק זמן סביר.
אתי בנדלר: בין שבעה ל-14 ימים למשל?
שמואל צוראל: שבעה ימי עבודה למשל.
אתי בנדלר: לא לפני שבעה ימי עבודה ולא לאחר 14 ימי עבודה?
כרמל שאמה-הכהן: שבוע.
כרמל שאמה-הכהן: לישיבת מועצה מקומית של עיר מזמינים תוך 72 שעות או תוך 48 שעות.
כרמל שאמה-הכהן: לחברי הכנסת קראו מכל העולם ביום חמישי לבוא ולאשר את דיכטר כשר.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו אומר שהוא לא יכול?
שמואל צוראל: למעט אותם אנשים שנמצאים בבניין בו תתכנס הוועדה, כל היתר צריכים לבוא מבחוץ.
נועז בר-ניר: מקובל תוך 72 שעות, תוך שבעה ימים, לא משנה.
כרמל שאמה-הכהן: בתוך שבעה ימים אלא אם כן הסכימו כל החברים.
אתי בנדלר: יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה בתוך שבעה ימים?
לאה ורון: לא פחות משבעה ימים.
כרמל שאמה-הכהן: לא פחות משבעה ימים.
נועז בר-ניר: בתוך לא פחות משבעה ימים.
אתי בנדלר: כינוס הוועדה יהיה בתוך לא פחות משבעה ימים ממועד הבקשה.
שמואל צוראל: אפשר להקריא את הפסקה?
אתי בנדלר: "יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה מיוזמתו או לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה והוא יקבע את מועדן, מקומן וסדר יומן.
אתי בנדלר: כינוס הוועדה יהיה בתוך לא פחות משבעה ימים ממועד הבקשה".
כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות לתקנה?
אתי בנדלר: אני רק רוצה להעיר שאין כאן – וזה לשיקול דעת אם לשלב או לא – התייחסות למקרה שהתפנה מקומו של חבר הוועדה.
אתי בנדלר: קיימת בעיה שמתפנה מקום של חבר ועדה ולעתים השרים מתקשים באיוש המקום הזה ולפרק זמן ארוך מאוד פועלות הוועדות בהרכב חסר.
לאה ורון: את מתכוונת כמו כל הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות?
כרמל שאמה-הכהן: לא, שם צריכה הסכמה משותפת של שני שרים.
לאה ורון: זה קשה כקריעת ים סוף.
אתי בנדלר: אני מזכירה ששלושה מחברי הוועדה המייעצת – ובהם היושב ראש – יהוו מניין חוקי, דהיינו, אפשר לפעול לאורך שנים עם הרכב חסר של שלושה חברים.
אתי בנדלר: השאלה אם אדוני רוצה לקצוב לשר פרק זמן למינוי חברי ועדה במקרה שהתפנה מקום.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, יש לך הצעה להערה הזאת?
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה אם חבר מתפטר או מפוטר?
נועז בר-ניר: עובד, יש לנו רעיון להצעה?
נועז בר-ניר: ימנה השר במקומו.
עובד קדמי: תוך שלושה חודשים.
נועז בר-ניר: התפטר חבר ועדה או עזב, ימנה שר התיירות תוך חודשיים.
אתי בנדלר: חודשיים זה זמן קצר מדי.
אתי בנדלר: אני מציעה שישה חודשים.
נועז בר-ניר: מקובל.
קריאה: כל כך הרבה זמן?
אתי בנדלר: כן, כי עד שהארגון שולח את המועמד שלו עד ששולחים לוועדה לבדיקת מינויים.
יואל חסון: אני מתנגד לשישה חודשים.
יואל חסון: זה סטנדרט מאוד מאוד חמור.
כרמל שאמה-הכהן: כמה אדוני מציע?
יואל חסון: הוא הציע חודשיים ואני אומר שלושה-ארבעה חודשים אבל לא חצי שנה.
אתי בנדלר: אני מציעה להוסיף את זה בתקנת משנה (ב): "שלושה מחברי הוועדה המייעצת ובהם היושב ראש, יהוו מניין חוקי ובלבד שאם התפנה מקומו של חבר ועדה, ימנה השר חבר אחר במקומו בתוך שלושה חודשים מהיום האמור".
נועז בר-ניר: זה מתייחס לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 4 – פה אחד התקנה אושרה
קריאה: יש לי הערה לנוסח שאישרנו.
כרמל שאמה-הכהן: את הנוסח תתאמי אתם.
עובד קדמי: 5.
עובד קדמי: בקשה לקביעת דרגה בעל בית מלון המעוניין בקביעת דרגה לבית מלונו, יגיש בקשה לממונה, לפי הטופס שבתוספת השלישית, ויצרף לה: (א) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.
עובד קדמי: (ב) העתק רישיון העסק התקף של בית המלון.
עובד קדמי: צריך לראות את התוספת השלישית שהיא מפורטת.
כרמל שאמה-הכהן: ראו אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 5.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 5 – פה אחד התקנה אושרה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 5 אושרה פה אחד.
עובד קדמי: 6.
עובד קדמי: מינוי בודק (א) השר ימנה בודק בעל ניסיון בדירוג לפי השיטה המוגדרת באמות המידה.
עובד קדמי: (ב) הבודק יערוך את בדיקת בתי המלון לצורך קביעת דרגה, לפי אמות המידה.
עובד קדמי: פסקה (א) מדברת על המינוי ופסקה (ב) מדברת על אופן הבדיקה.
יואל חסון: מה לגבי העניין הזה של איך בודקים מי הוא הבודק, ניגוד עניינים של הבודק, באיזה צורה בוחרים את הבודק?
עובד קדמי: הבודק ייבחר במכרז פומבי והוא יהיה חייב להראות שיש לו ניסיון מוקדם בדירוג.
יואל חסון: בישראל יש חברות כאלה?
עובד קדמי: בעולם.
עובד קדמי: באירופה.
עובד קדמי: הבודק יהיה אובייקטיבי לחלוטין.
ישראל חסון: כאשר מדובר בחברות בינלאומיות, איך עושים קול קורא בינלאומי?
עובד קדמי: יפורסם מכרז.
נועז בר-ניר: יש אתרים, יש עיתונים.
כרמל שאמה-הכהן: יש את זה.
נחמן שי: אנחנו לא ממציאים כאן שום דבר שלא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לתקנה 6?
סלעית קולר: בשום מקום לא כתוב את העניין של המועד, ממועד בקשת הבקשה עד למועד שמקבלים.
אתי בנדלר: זה קשור לתקנה הבאה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על אישור תקנה 6.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 6 – פה אחד תקנה 6 אושרה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 6 אושרה פה אחד.
עובד קדמי: 7.
עובד קדמי: קביעת דרגה (א) הממונה יעביר בקשה לקביעת דרגה לבודק.
עובד קדמי: (ב) הבודק שיבדוק את רמת בית המלון לפי אמות המידה ויעביר את תוצאות בדיקתו לממונה.
עובד קדמי: (ג) הממונה יקבע את דרגת בית המלון על פי תוצאות בדיקת הבודק, תוך 45 ימים מיום קבלתן.
אתי בנדלר: כאן יש התייחסות לשאלה ששאלה גברת סלעית קולר.
אתי בנדלר: בתקנה 5 בעל בית המלון מגיש בקשה לממונה לקבל דירוג.
אתי בנדלר: הממונה מעביר את הבקשה לבודק.
אתי בנדלר: לבודק לא נקבע פרק זמן וזה יכול לקחת חודש ויכול לקחת שנתיים.
אתי בנדלר: ברגע שהוא העביר את התוצאות של הבדיקה לממונה, לממונה יש 45 ימים.
אתי בנדלר: זאת אומרת, הגורם היחיד כרגע, בשלב זה של התקנות, שאין לגביו שום הוראה המגבילה את פעילותו, הוא הבודק.
אתי בנדלר: השאלה אם הדבר ראוי.
נועז בר-ניר: נכניס גם כאן 45 ימים.
יואל חסון: אני אוסיף שאלה נוספת בעניין הזה.
יואל חסון: אני גם לא יודע מה צורת החיוב של אותו גורם.
יואל חסון: אם החיוב של אותו גורם הוא על זמן העבודה שלו, זאת אומרת, אם הוא עובד חודשיים, החיוב הוא על חודשיים ואם הוא עובד חצי שנה, החיוב הוא על חצי שנה, על אחת כמה וכמה לא יהיה לו אינטרס לסיים את העבודה, במיוחד אם אין לו הגבלת זמן.
עובד קדמי: המכרז יהיה לפי המלונות שהוא בודק ולא לפי משך הזמן.
עובד קדמי: התמורה לבודק תהיה פר מלון ולפי סוג המלון.
יואל חסון: לא משנה כמה זמן.
עובד קדמי: לא משנה.
עובד קדמי: יש לו אינטרס לעשות כמה שיותר ויותר מהר.
עובד קדמי: הוא לא ירצה להישאר בארץ יותר מדי זמן עם שכר נמוך.
עובד קדמי: התלבטנו בעניין הזה האם לקבוע מועד.
עובד קדמי: אם אנחנו מדברים על 400 בתי מלון ונוצף בבת אחת ב-400 בקשות ואנחנו נגביל אותו בשלושה חודשים, אני חושב שנעשה עבודה פשוטה מדי.
יואל חסון: זאת תהיה חברה אחת שתזכה או יכולות להיות כמה חברות?
נועז בר-ניר: חברה אחת.
רם ליסטמן: יש כאן סכנה שזה יהיה על חשבון האיכות.
תמר פינקוס: לפי הסצנריו הזה צריך יהיה מאוד לחשוש מההחלטה של הבודק ומהמסקנות שלו.
עובד קדמי: הוא צריך להעסיק צוותים.
נועז בר-ניר: אני מציע שנכניס שישה חודשים שזה זמן סביר.
רם ליסטמן: מה שקורה זה שיש בעיה ראשונית.
רם ליסטמן: בשלב הראשון יש את הדירוג הראשוני שאנחנו לא יודעים כמה זמן ייקח.
רם ליסטמן: החברה היא חברה בינלאומית שתצטרך מן הסתם לבוא ולהכשיר צוותים בארץ.
רם ליסטמן: יש את מועד ההכשרה.
רם ליסטמן: לאחר מכן הם ייכנסו לדירוג ואנחנו לא יודעים כמה בתי מלון יצטרפו.
רם ליסטמן: יש 400 בתי מלון ואנחנו מעריכים שהתהליך הזה ייקח כשנה עד שנה וחצי.
רם ליסטמן: לכן לא ניתן כרגע לקבוע מועד.
רם ליסטמן: לאחר שיהיה דירוג ואז ייכנסו בקשות באופן סדיר, אולי בשלב השני אפשר יהיה לקבוע אבל בשלב הזה אי אפשר לקבוע.
רם ליסטמן: החשש הוא שאם נקבע מועד, זה יהיה על חשבון האיכות של הבדיקה ואת זה אנחנו לא רוצים.
תמר פינקוס: לא אמרנו שזה יהיה על חשבון איכות הבדיקה.
יואל חסון: אתה אומר לוועדה באופן חד וברור שהחיוב של הבודק הוא לא על פי זמן אלא הוא על פי מלון.
עובד קדמי: על פי מלון.
עובד קדמי: כך זה יוגדר במכרז.
אתי בנדלר: אני מבינה את החשש, בוודאי ככל שמדובר בדירוג הראשוני, אבל גם בהמשך יש עניין.
אתי בנדלר: ראשית, מלון יכול להגיש בקשה לדרג אותו אחרי שיעבור הבום הראשוני.
אתי בנדלר: דבר שני, יש עניין של שינוי דירוג.
אתי בנדלר: יכול להיות מלון שדורג בדרגה נמוכה והוא רוצה לשנות את הדירוג.
אתי בנדלר: להשאיר את הדברים לגמרי פתוחים ללא קביעת פרקי זמן, לי זה נראה לא נכון.
אתי בנדלר: אני חושבת שבכל זאת אפשר לקבוע.
נועז בר-ניר: למעט בתקופת המעבר, תוך שישה חודשים.