GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: תוך שישה חודשים ולומר שעל אף האמור רשאי הממונה בנסיבות שייראו לו לנכון, להאריך את המועד.
אתי בנדלר: אז הוא יאריך את זה.
אתי בנדלר: אתם הרי לא יודעים כמה אנשים יהיו בצוות הבודק, אתם לא יודעים כמה בתי מלון יגישו בקשה בהתחלה.
נועז בר-ניר: למעט בתקופת המעבר בה לא תהיה הגבלה, תוך שישה חודשים בתקופה השוטפת.
אתי בנדלר: אדוני, אנחנו לא יודעים כמה זמן תארך תקופת המעבר.
אתי בנדלר: הרי לא ברור, כפי שאמרתי, מיום תחילת התקנות, לאחר שייבחר בודק לצורך העניין הזה.
אתי בנדלר: תקופת המעבר יכולה להיות מושפעת ממספר גורמים כמו גודל הצוות הבודק, מספר האנשים שיהיו בצוות הבודק, ומספר בתי המלון שיגישו בקשות.
אתי בנדלר: יכול להיות שיוגשו מספר מועט של בקשות או מספר מאוד גדול.
אתי בנדלר: לכן יכול להיות ששישה חודשים יהיה פרק זמן ארוך מדי ויכול להיות שהוא יהיה קצר מאוד בהתחשב בנסיבות העניין.
אתי בנדלר: לכן אני הצעתי שבכל מקרה ובכל שלב זה יהיה פרק זמן שאינו עולה על שישה חודשים כפי שהצעת, אבל הממונה רשאי להאריך את התקופה האמורה לצורך בדיקת בית מלון מסוים או כלל בתי המלון.
אתי בנדלר: אם נוכח כי יש צורך בכך.
אתי בנדלר: בכל מקרה הוא יצטרך לבדוק שיש נסיבות שמצדיקות.
תמר קלהורה: נקרא את ההצעה שלך.
תמר קלהורה: זה בתקנת משנה (ב).
לאה ורון: אולי הוועדה תקבע את העיקרון ולאחר מכן אתם תנסחו את זה במדויק.
אתי בנדלר: (ב) הבודק יבדוק את רמת בית המלון לפי אמות המידה ויעביר את תוצאות בדיקתו לממונה בתוך שישה חודשים.
אתי בנדלר: הממונה רשאי להאריך את התקופה להעברת תוצאות הבדיקה לגבי בית מלון מסוים או לכלל בתי המלון אם נוכח כי יש צורך בכך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 7 עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 7 – פה אחד התקנה אושרה
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 7 אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: נחמן שי לא השתתף בהצבעה.
עובד קדמי: 8.
עובד קדמי: מתן תעודה (א) נקבעה דרגה לבית מלון לפי תקנות 7, 10, 13 או 14, לפי העניין, יודיע הממונה לבעל בית המלון על הדרגה שנקבעה לו וישלח לו תעודה על הדרגה שנקבעה.
עובד קדמי: (ב) בעל בית המלון יציג את התעודה במקום בולט לעין בסמוך לדלפק הקבלה של בית המלון.
עובד קדמי: אני אסביר לגבי תקנות 7, 10, 13 ו-14.
עובד קדמי: תקנה 7 מדברת על בדיקה ראשונה.
עובד קדמי: תקנה 10 מדברת על חידוש דרגה.
עובד קדמי: תקנה 13 באה בעקבות השגה ותקנה 14 בעקבות בקשה לשינוי הדרגה.
יואל חסון: אני רוצה להעיר לגבי מתן התעודה, לגבי תקנה 8.
יואל חסון: בעל בית המלון יציג את התעודה במקום בולט לעין בסמוך לדלפק הקבלה של בית המלון.
יואל חסון: זה ברור וזה הכרחי, אבל מה לגבי הצגת התעודה או הנתון באתר האינטרנט של המלון?
עובד קדמי: ובפרסומים.
כרמל שאמה-הכהן: מה עם דלת הכניסה?
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי זה יותר חשוב מהדלפק.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מדבר על התעודה אלא על מספר הכוכבים.
עובד קדמי: בדלפק הקבלה.
עובד קדמי: בדרך כלל תולים את זה קצת יותר גבוה.
תמר קלהורה: עלתה אפשרות לשים את זה על הקיר בכניסה אבל זה כרוך באגרת שילוט.
שמואל צוראל: אם מישהו יתקע לידינו שבאותו יום שנשים את זה מחוץ לבית המלון על הדלת לא נחויב אוטומטית על ידי העיריות באגרת שלטים.
כרמל שאמה-הכהן: על דבר כזה?
שמואל צוראל: כן.
שמואל צוראל: השלט שנושא היום ברכה לקבוצת UJA, ברוכים הבאים למלון, מחויב היום באגרה.
כרמל שאמה-הכהן: מה העלות של שלט בגודל כזה?
תמר פינקוס: זה לא משנה הגודל.
תמר פינקוס: זאת אגרת שילוט.
נועז בר-ניר: זה גם מצריך רישוי.
כרמל שאמה-הכהן: מה גודל שלט כזה?
תמר פינקוס: זה לא משנה.
תמר פינקוס: זאת האגרה.
תמר פינקוס: מדובר בכמה מאות שקלים.
עובד קדמי: השילוט יכול להשתנות ממלון למלון.
עובד קדמי: יש מקום בו אפשר לשים את השילוט ויש מקום אחר בו אי אפשר לשים אותו.
עובד קדמי: אנחנו מעדיפים שזה יהיה במלון.
עובד קדמי: תמיד האורח מגיע לדלפק המלון והוא יכול לראות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין למה אנחנו צריכים להיות שונים מהעולם.
כרמל שאמה-הכהן: בעולם אני רואה שזה על הדלת, כך שזה ברור לך ואתה בוחר אם להיכנס או לא.
לאה ורון: על המשקוף.
כרמל שאמה-הכהן: כן, על המשקוף.
תמר פינקוס: כנראה שהם לא צריכים לשלם עבור זה, אבל בעיריית תל אביב ידרשו ממך תשלום על שלט.
נועז בר-ניר: היום זה כבר פחות משמעותי.
נועז בר-ניר: אפילו התרמילאים מסתובבים עם סמרטפון ורואים את זה באינטרנט.
נועז בר-ניר: היום זה כבר עולם אחר.
תמר קלהורה: אין ספק שיש לזה יתרונות, אבל השאלה אם אתם רוצים להשית עלות.
כרמל שאמה-הכהן: העלות נראית לי שולית.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה אומר שהשילוט יעלה לבית המלון 500-600 שקלים בשנה, זה 0,0000 אחוז מהמחזור.
כרמל שאמה-הכהן: כמה יכול לעלות שלט?
עובד קדמי: אנחנו משאירים את זה לרצון המלון.
עובד קדמי: אם הוא רוצה, הוא יפרסם את דרגתו בחוץ אבל חובה עליו לפרסם אותו בפנים ולתלות את התעודה.
עובד קדמי: כל מי שנכנס למלון, רואה את זה באופן בולט.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל למה אתה מוותר על זה.
כרמל שאמה-הכהן: זה פוגע כאן בשקיפות ובזמינות של הנתון הזה לציבור.
נועז בר-ניר: בעידן הסמרטפונים זה פחות חשוב.
נועז בר-ניר: זה נראה פחות קריטי כרגע.
נועז בר-ניר: שוב, לא בדקנו את נושא האגרות והרישוי.
נועז בר-ניר: יכול להיות שלא נוכל לממש את זה כי צריך רישוי מהעיריות.
נועז בר-ניר: זאת נקודה שלא בדקנו אותה.
עובד קדמי: איזו צורה ומה הגודל.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שזה יהיה אחיד.
תמר פינקוס: זה יצריך הידברות עם הרשויות המקומיות לגבי הגודל והמיקום של השילוט.
נועז בר-ניר: אני מציע שנבדוק את הנושא ונגיש הצעה לתיקון התקנות בהמשך, תוך חודשיים-שלושה.
אתי בנדלר: אדוני, כפי שאדוני ישמע כשנגיע לתקנה שאני אמליץ לוועדה לא לאשר אותה, תקנה 21, בין כך וכך יצטרכו להיות מותקנות תקנות בעניין הזה ואני מדברת על תקנות האגרות.
אתי בנדלר: אני מציעה שבד בבד, עם קביעת תקנות אחרות, יביאו גם תיקון לתקנות האלה.
לאה ורון: שמענו מהמשרד שיתכן מאוד שהם לא יגבו אגרות ולכן הם לא יתקינו תקנות אגרות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לתקנה 9.
כרמל שאמה-הכהן: את תקנה 8 אני משאיר בסימן שאלה ונחזור אליה לקראת סוף הדיון.
שמואל צוראל: יש כאן פרק זמן שבו המלונות נמצאים בתהליך הדירוג.
שמואל צוראל: בינתיים הממונה כבר מנפיק להם את התעודה.
שמואל צוראל: מאחר שמדובר כאן בדירוג הראשון וזה פרק זמן די ארוך, עלול להיווצר כאן מצב שחלק מהמלונות יהיו מדורגים וחלק יהיו בתהליך.
שמואל צוראל: כאשר יש מצב בו יש מלון שכבר דורג לעומת המלון שעוד ממתין לזה, נוצר יתרון מסחרי מובהק לאותו אחד שכבר דורג.
שמואל צוראל: לא מוסבר כאן שיש רגע ממנו כל המלונות מדורגים, גם אם התהליך הושלם.
שמואל צוראל: זאת אומרת, לא הוגדר הרצף בו אומרים שהושלם התהליך ומכאן ואילך אתם מדורגים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אפילו אם סיימתי לדרג מלון, אני לא אתן לו את הדירוג עד שלא סיימתי עם האחר?
אלכס מילר: יהיה אחד שיעכב את כולם.
עובד קדמי: ההערה הזו הייתה נכונה בשנת 1988 כאשר דירגנו אז דירוג מחדש וזה היה דירוג חובה.
עובד קדמי: אמרנו שאם זה דירוג חובה, ניתן לכולם.
עובד קדמי: הרי ממילא זה דירוג שהוא וולנטארי.
עובד קדמי: יש לנו 400 בתי מלון, מאה הגישו היום, אז מה לעשות?
שמואל צוראל: על המאה האלו אני מדבר.
עובד קדמי: אחר כך יבואו עוד חמישים.
עובד קדמי: מה אני אעשה עם החמישים האלה?
עובד קדמי: אחר כך יבואו עוד שבעים ויגישו.
עובד קדמי: זה וולנטארי.
יואל חסון: יש כאן שאלה שהיא באמת שאלה מהותית ואני רוצה לדעת ברמה העניינית.
יואל חסון: כמה זמן יכול להיות בין לדוגמה מלון מסוים שהיה נגיד מהראשונים להגיש בקשה – הגישו מאה ודירגו אותו ראשון – כמה זמן סביר בעיניך, בין הדירוג של הראשון והפרסום של הנתון הזה עד הפרסום של השני?
עובד קדמי: יש להניח שהדירוג יהיה בקבוצות.
עובד קדמי: אי אפשר יהיה לשלוח את כל הצוותים לכל 400 בתי המלון, אם כל ה-400 יגישו מיידית.
עובד קדמי: זה יהיה נתחים-נתחים בהתאם לאפשרויות.
יואל חסון: אתם יודעים שזאת תשובה מאוד בעייתית.
יואל חסון: אם אתה תגיד לי לדוגמה שאתם בקבוצות קבוצות תיקחו בחשבון לדוגמה קירבה גיאוגרפית של מלון או של מתחם של מספר מלונות ואתה תגיד לי שלמשל מתחם הטיילת בתל אביב יהיו בקבוצה אחת והפרסום יהיה גם הוא בקבוצה אחת, או בטיילת בטבריה או במקום אחר, אז יש כאן הגיון.
יואל חסון: אם תגיד לי שתפרסם מלון אחד בירקון ביום אחד ואחר כך את המלון השני ביום אחר ויהיו הפרשים, זה באמת פוגע בתחרות.
נועז בר-ניר: מקבלים את ההיגיון הזה.
אלכס מילר: אני חושש שיכול להיווצר מצב שבגלל שידועה הסוגיה הזאת שיכולה לעכב את כל ההליך הזה, יבואו כאלה ויאמרו שהם עכשיו יעשו כמה בעיות בעניין של הבדיקות כך שאף אחד לא מקבל.
נועז בר-ניר: לכן ההצעה של חבר הכנסת חסון היא הצעה טובה.
נועז בר-ניר: אנחנו נשחרר כל פעם לפי מקומות.
אלכס מילר: אבל צריך להיות גם פרק זמן לאישור סביר.
נועז בר-ניר: כל עוד לא יצאנו למכרז, אנחנו לא יכולים לדעת מתי נוכל לאשר.
נועז בר-ניר: חבר הכנסת חסון צודק במבחן הסבירות.
נועז בר-ניר: כך אנחנו נעבוד אבל אני אומר שאין צורך להביא את זה בתקנות.
נועז בר-ניר: אנחנו נפרסם את זה לפי אזורים.
נועז בר-ניר: אנחנו מבינים את הרגישות ואתה צודק.
נועז בר-ניר: נלך לפי מתחמים – זאת אומרת, תל אביב, ירושלים וכולי.
יואל חסון: לא כל תל אביב.
יואל חסון: מתחם זה וזה.
נועז בר-ניר: כל אלה שהגישו בסיבוב הראשון.
נועז בר-ניר: אין צורך להכניס את זה לתקנות.
רם ליסטמן: גם ההיגיון כלכלי הוא כזה.
רם ליסטמן: חברת הדירוג רוצה להרוויח ולא להפסיד.
רם ליסטמן: היא לא תשלח צוות לתל אביב ולמחרת לאילת אלא היא תיקח את תל אביב ותעשה כמה בתי מלון.
רם ליסטמן: ההיגיון הכלכלי מחייב גם הוא עבודה לפי השיטה הזאת.
יואל חסון: אני מדבר על הפרסום.
יואל חסון: תן לי מענה לנושא הפרסום, שהפרסום יהיה פרסום מדורג, נכון, הגיוני ולא פוגעני.
נועז בר-ניר: אנחנו מקבלים את העיקרון אבל לא צריך את זה בתקנות.
אתי בנדלר: אדוני המנכ"ל, ההיגיון לא יעזור אם לא תעגן את זה בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לקבוע שלושה מועדים בשנה בהם יהיה פרסום?
נועז בר-ניר: לא בהכרח.
נועז בר-ניר: בשלב הראשוני יכול להיות שאת תל אביב נגמור תוך שבועיים ונשחרר את תל אביב.
נועז בר-ניר: את כל אלה שהגישו עד תאריך מסוים, נשחרר אותם.
תמר קלהורה: בתקנה 18(א) כתוב: הממונה יפרסם באתר אינטרנט של משרד התיירות את רשימת בתי המלון אשר דורגו.
תמר קלהורה: אפשר להוסיף את המשפט: שנמצאים בתהליך.
תמר קלהורה: הוא יפרסם את מי שכבר דורג, את מי שהגיש בקשה ונמצא בתהליך.
כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין אין לו את מספר הכוכבים.
תמר קלהורה: בסדר, אבל הצרכן יוכל לדעת שהמלון הגיש בקשה והוא בתהליך.
אלכס מילר: אפשר לומר שתקופת הבקשה, נגיד שביום מסוים כולם מגישים ומתחילות בדיקות.
אלכס מילר: ברור שלאחד יעשו בשבועיים הקרובים ולשני עשו שבועיים אחר כך.
אלכס מילר: צריך לומר שהודעת פרסום ודירוג, תהיה כפופה להודעת הבקשה.
נועז בר-ניר: מי שהגיש ראשון, ייבדק ראשון.
אלכס מילר: אם אתה אומר שעד יום מסוים אפשר להגיש בקשות, יש הודעה עד איזה תקופה אפשר להגיש בקשות.
אתי בנדלר: אין הודעות כאלה.
אלכס מילר: אבל אז הרבה יותר קל לעבוד.
אלכס מילר: נגיד שכל מי שהגיש בקשה עד ה-28 באוגוסט, משרד התיירות עושה את הבדיקה ואומרים שבעוד חודש מפרסמים את כולם, את כל שהגיש עד ה-28 באוגוסט.
אלכס מילר: כל מי שלא הגיש עד ה-28 באוגוסט, נותנים לו מה-28 עד ה-28 לספטמבר ואז אומרים שכל מי שהגיש עד ה-28 בספטמבר יפורסם.
נועז בר-ניר: אנחנו לא יכולים להתחייב על דבר כזה כי עוד לא עשינו מכרז לחברת דירוג ואנחנו לא יכולים להבטיח את זה.
נועז בר-ניר: זה לא דירוג עצמי שלנו.
נועז בר-ניר: לכן ההצעה שלנו היא שמי שהגיש ראשון, ישוחרר ראשון לפי אזורים מסוימים.
אלכס מילר: הטענה כאן אומרת שיכול מלון מסוים להרוויח בשבועיים יתרון על מלון אחר בגלל שלא נעשתה אצלו הבדיקה.
עובד קדמי: אין מה לעשות.
עובד קדמי: זאת הוראת מעבר.
עובד קדמי: ברור הדבר שיהיו כאלה שיזדרזו והם יקבלו קודם.
עובד קדמי: אלה שיגישו אחר כך, יקבלו אחר כך.
תמר קלהורה: אי אפשר למנוע ממלון שקיבל דירוג לא להשתמש בזה.
תמר קלהורה: את זה יא אפשר לעשות כי זה בוודאי פוגע במי שטרח.
עובד קדמי: ברור.
עובד קדמי: נהפוך הוא.
עובד קדמי: בואו אני אחזיר אתכם לתקנה 7(ג) שרק לפני דקה אישרנו אותה.
עובד קדמי: הפסקה אומרת שהממונה יקבע את דרגת בית המלון על פי תוצאות בדיקת עבודתו תוך 45 ימים מיום קבלתה.
אלכס מילר: יש פרק זמן לבדיקה?
נועז בר-ניר: זה לתקופת ההתחלה.
נועז בר-ניר: ההצעה של חבר הכנסת חסון כרגע היא הכי טובה בנסיבות העניין.
נועז בר-ניר: עובד, אני מבקש שנביא במכרז לידי ביטוי שהבדיקה תיעשה בגושים אזוריים לפי תאריכי הבקשה ואז פתרנו את הבעיה.
עובד קדמי: אנחנו הודענו מחוץ לוועדה ולא בתקנות שהתאחדות המלונות תהיה שותפה אתנו במכרז.
עובד קדמי: הם יהיו בוועדת המשנה לבחירה.
עובד קדמי: גם אתם תהיו שותפים אתנו בגיבוש של מפרט המכרז וגם אחר כך.
עובד קדמי: אנחנו נעשה את הכול בשיתוף אתכם.
עובד קדמי: הרי כל התקנות האלה, הוועדה המייעצת, הכול אתכם.
נועז בר-ניר: אני מזכיר שלא המצאנו כלום.
נועז בר-ניר: גם האירופאים עובדים כך.
נועז בר-ניר: הדירוג האירופאי מבוסס על דירוג של התאחדויות המלונות.
נועז בר-ניר: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה ואנחנו נכניס את זה למכרז, עדיפויות לפי אזורים.
שמואל צוראל: באירופה, HOTEL STAR בהקמה קובע פרק זמן שכל מי שנכנס לאותו פרק זמן עובר את הליך הדירוג ו יש שחרור אחד.
עובד קדמי: יש לנו 45 ימים מיום קבלת התוצאות של הבודק ואנחנו נשחרר את זה.
נועז בר-ניר: ברמה אזורית.
יואל חסון: עם התייחסות אזורית.
עובד קדמי: אני לא חושב שזה נכון להכניס את זה גם בתקנות כי אלה הוראות.
יואל חסון: מה שלא בהוראות, לא קורה.
עובד קדמי: לא, זה קורה.
יואל חסון: אחר כך כמות הערעורים תגיע לוועדת הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא לקבוע תקופת רישום שמי שנכנס, יצא באותו זמן?
כרמל שאמה-הכהן: אז זה גם מעודד אנשים להירשם לאותה תקופה.
תמר קלהורה: המשמעות של זה היא שמישהו שהיה חרוץ והגיש בהתחלה ויש לו את הדירוג.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא תקופה של שנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: תקופה של שלושים ימים למשל.
כרמל שאמה-הכהן: מלון מבקש ואז כולם יצאו ביחד.
תמר קלהורה: ספק בעיני אם זה משהו שאפשר לקבוע אותו בתקנות שטעונות אישור כנסת.
תמר קלהורה: אם המציאות תהיה שונה, אז נבוא לכנסת?
כרמל שאמה-הכהן: איזו מציאות יכולה להיות שונה?
תמר קלהורה: אנחנו לא יודעים איך הדבר הזה יעבוד.
כרמל שאמה-הכהן: מה יש לדעת כאן?
כרמל שאמה-הכהן: קבעת שבפרק זמן מסוים מלונות נרשמים, נרשמו בתי המלון, נרשם מי שרצה להירשם ומי שלא רצה, לא נרשם, ואז את קובעת שכל אלה יפורסמו יחד.
כרמל שאמה-הכהן: אחד יעוכב חודש, אבל יישמר השוויון.
תמר קלהורה: אני חושבת שיש דברים שעדיף לא לקבע אותם במועדים נוקשים.
יואל חסון: כי את אוהבת את זה שתמיד אפשר לפרש את הכול.
תמר קלהורה: להפך.
יואל חסון: אחר כך הכול פרשנויות והדברים לא ברורים.
כרמל שאמה-הכהן: המועד לא נוקשה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר לחברה שתדרג מתי שהיא רוצה אבל שתדרג ביחד.
תמר קלהורה: הניסיון מלמד על כך שכאשר כותבים בדבר חקיקה מועד, יש הרבה מאוד סטיות ממנו.
תמר קלהורה: זה מסוג הדברים שבשלב הזה אנחנו לא יודעים איך הוא יעבוד.
תמר קלהורה: אני חוזרת ומזכירה שוב שהאינטרס של כולנו הוא שמי שיש לו דירוג, שישתמשו בו.
תמר קלהורה: זה טוב לצרכנים וזה טוב לכלכלה.
תמר קלהורה: כל דבר שמשמעותו עיכוב הפרסום והשימוש של הדירוג, נדמה לי חותר תחת המטרות של התקנות האלה.
נועז בר-ניר: לא נחתור בעיקרון השוויוניות.
נועז בר-ניר: זה חשוב לנו לא פחות.
רפי פרבר: יהיה הפרש של חודשים בין מלון למלון.
תמר קלהורה: אבל זה יהיה שקוף.
נועז בר-ניר: לכן קיבלנו את ההצעה של חבר הכנסת חסון לפרסם את זה באשכולות.
נועז בר-ניר: נפרסם את זה באשכולות אזוריים וכך לא פוגעים בשוויון.
רפי פרבר: עם כל הכבוד, זה תהליך מפלה.
אהובה זקן: האלטרנטיבה האחרת היא לחכות שנה וחצי ולא לפרסם.
יואל חסון: למה שנה וחצי?
יואל חסון: אפשר לגמור את זה בחצי שנה ולפרסם.
נועז בר-ניר: אני מבטיח שאנחנו נעשה את זה לפי הצעתו של חבר הכנסת חסון.
יואל חסון: תחשוב שמלון מקבל דירוג והמלון לידו במשך חצי שנה לא מקבל דירוג.
קריאה: אם הוא הגיש את הבקשה חצי שנה אחרי הראשון.
יואל חסון: לא, כי הוא ממתין.
יואל חסון: הוא היה באותו פול, אבל הוא ממתין.
יואל חסון: אני רוצה שלמשל מתחם טיילת תל אביב, באותו זמן יפרסמו את כולם לגבי מי שהגיש.
יואל חסון: מי שלא הגיש, זאת בעיה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד המנכ"ל, אני מציע הצעה ואני רוצה לשמוע את ההתייחסויות: "פרסום ראשון של דירוג בתי מלון לגבי כל הדירוגים שנעשו לפי בקשות שהוגשו בתוך 30-45 ימים ממועד תחילת התקנות ייעשה במועד אחד".
תמר פינקוס: המגיש ייתן אפשרות גם לצרכנים לשלוח למשרד.
תמר פינקוס: יש ערך לעניין של הפרסום הזה.
תמר פינקוס: זה גם פוגע פחות אם נניח מגיע מלון שכבר יפרסם והאחר לא יצטרך להצטדק אלא יאמר שגם הוא הגיש אבל זה עוד לא הגיע.
כרמל שאמה-הכהן: את זה אנחנו רוצים בכל מקרה, אולי בתקנה נפרדת שנעשה.
אלכס מילר: אולי לא מיום פרסום התקנות אלא מיום פרסום המכרז.
כרמל שאמה-הכהן: מיום שמותר להגיש בקשה.
אתי בנדלר: את המכרז יתכן שהם יפרסמו כבר עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: מהיום בו מותר להגיש בקשה.
אתי בנדלר: לתקנות יש מועד תחילה שזה בעצם המועד ממנו ואילך ניתן להגיש בקשות.
כרמל שאמה-הכהן: ממתי שמותר להתחיל להגיש בקשות.
כרמל שאמה-הכהן: זה המועד.
נועז בר-ניר: זה מקובל.
כרמל שאמה-הכהן: הנוסח הסופי ייקבע על ידי היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: העיקרון הוא שפרסום ראשון של דירוג בתי המלון לגבי כל הדירוגים שנעשו לפי בקשות שהוגשו בתוך 30-45 ימים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה אתם רוצים?
אתי בנדלר: אני חושבת ש-45 ימים זה בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: בתוך 45 ימים מהמועד הראשון שבו ניתן להגיש בקשה.
אתי בנדלר: זה יום התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: מיום התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: ייעשה במועד אחד.
אלכס מילר: זאת אומרת, אנחנו עושים על פי הפעימות.
אלכס מילר: כל פעימה זה 45 ימים.
כרמל שאמה-הכהן: רק הראשונה.
נועז בר-ניר: מצוין.
אתי בנדלר: אני רוצה להציע נוסח שמביא לידי ביטוי את הצעת היושב ראש: פרסום ראשון לפי תקנה 18(א) – שעדיין לא אושרה וזו התקנה שמחייבת את המשרד לפרסם באתר האינטרנט שלה את בתי המלון – של רשימת בתי המלון שדורגו לפי בקשות שהוגשו בתוך 45 ימים מיום התחילה, יהיה במועד אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על אישור התקנה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 8 – פה אחד התקנה אושרה
יואל חסון: שינוי חשוב, אדוני היושב ראש.
אתי בנדלר: זה יהיה בסוף.
אתי בנדלר: זה אולי יהיה חלק מהוראות המעבר או פרסום ראשון באותה תקנה 25.
עובד קדמי: 9.
עובד קדמי: תוקפה של דרגה (א) תוקף דרגה שנקבעה כאמור, יהיה לתקופה של שלוש שנים (ב) בעל בית מלון ידווח לממונה על כל שינוי ברישיון העסק של בית המלון בתקופת תוקפה של דרגה.
עובד קדמי: דיברנו על שלוש שנים וכאן הייתה הערה לגבי שנתיים.
שמואל צוראל: לנו יש השגה לגבי התקנה הזאת.
שמואל צוראל: חסר כאן מצב שהוא מצב אפשרי.
שמואל צוראל: כאשר מלון מדורג בדרגה מסוימת והוא מבקש מרצונו להפחית מדרגתו.
שמואל צוראל: להוריד מדרגתו.
שמואל צוראל: הדוגמאות שיש לנו לנושא הזה לקוחות מ-HOTEL STAR.
שמואל צוראל: כאשר מלונות שדורגו למשל בחמישה כוכבים, בגלל שינוי במדיניות של חברות אמריקאיות שנבעו מהמשבר הכלכלי ---
אתי בנדלר: יש תחת תקנה 14.
שמואל צוראל: לא.
שמואל צוראל: זה שינוי דרגה.
שמואל צוראל: מלון מרצונו מבקש להוריד מדרגתו.
שמואל צוראל: תקנה 14 מדברת על תהליך שבו מורידים אותו מדרגתו.
אתי בנדלר: תקנה 14 מדברת על בעל בית מלון המעוניין לשנות את דרגת בית המלון.
נועז בר-ניר: אני מקבל את ההערה שלך אבל המקום להכניס אותה היא בסעיף 14.
נועז בר-ניר: זה בסדר, אני יודע שיש היום חברות שלא רוכשות בחמישה כוכבים מטעמים שונים.
רוני בר-און: צריך להבין שהוא נתון לשיקול דעת.
רוני בר-און: זה למעלה ולמטה נתון לשיקול דעת.
קריאה: להעלות.
קריאה: לא אמרנו להעלות אלא אמרנו לשנות.
נועז בר-ניר: איפה המקום הנכון?
נועז בר-ניר: בסעיף 14 או בסעיף 9?
נועז בר-ניר: נכניס את זה בסעיף 14.
אתי בנדלר: אם כן, משאירים שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 9 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 10.
עובד קדמי: חידוש דרגה (א) בעל בית מלון המעוניין בחידוש הדרגה בתום תקופת תוקפה, יגיש בקשה על כך לממונה לא יאוחר משלושה חודשים לפני תום תוקפה של הדרגה, לפי הטופס שבתוספת השלישית, ויצרף לבקשה: (1) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.
עובד קדמי: (2) העתק רישיון העסק התקף של בית המלון.
עובד קדמי: (3) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.
עובד קדמי: (ב) בדיקת הבקשה וקביעת הדרגה יהיו כאמור בתקנה 7.
סלעית קולר: למה הוא צריך להגיש את (3)?
סלעית קולר: מכיוון שאמור להיות לכם את זה רשום, מדויק.
סלעית קולר: אמורה להיות לכם תעודת הדרגה שניתנת לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.
סלעית קולר: היא אמורה להיות שמורה אצלכם.
אתי בנדלר: לא רק שמורה אלא מפורסמת באתר האינטרנט של המשרד.
סלעית קולר: למה הוא צריך להגיש את זה?
תמר קלהורה: שיגיש.
תמר קלהורה: זה מפריע למישהו שהוא יצטרך להגיש?
יואל חסון: אבל למה?
יואל חסון: זאת מהות הבירוקרטיה וזאת מהות הבעיה.
יואל חסון: אז שיגיש.
יואל חסון: אז האזרח יגיש עוד טפסים ועוד טפסים ועוד טפסים.
יואל חסון: זה מדהים.
יואל חסון: פשוט מדהים.
יואל חסון: הגישה הזאת מדהימה.
תמר קלהורה: לנו זה לא מפריע.
יואל חסון: לאזרח זה מפריע.
אתי בנדלר: אם כן, פסקה (3) נמחקת.
עובד קדמי: פסקה (3), אנחנו מוחקים.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 10? אין.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 10 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 11.
עובד קדמי: השגה על החלטת הממונה (א) קבע הממונה דרגה לבית מלון או קיבל החלטה אחרת לפי תקנות אלה, רשאי בעל בית המלון להגיש השגה על החלטתו, תוך 45 ימים מיום שקיבל את ההודעה על החלטת הממונה.
עובד קדמי: (ב) ההשגה תוגש לוועדת השגה לפי הטופס שבתוספת הרביעית שיפורטו בו נימוקי ההשגה ויצורפו לו: (1) מסמך מאושר על ידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעל בית המלון או מי שבידו ניהול בית המלון.
עובד קדמי: (2) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.
עובד קדמי: (3) העתק החלטת הממונה שעליה מוגשת ההשגה.
יואל חסון: גם פסקה (2) מיותרת.
תמר פינקוס: מאחר שהוא מגיש השגה, שכל החומרים יהיו לנגד העיניים.
יואל חסון: זה כמו העתק החלטת הממונה.
יואל חסון: הרי לממונה יש את ההחלטה.
עובד קדמי: אני אסביר ואומר למה צריך להשאיר את זה כך.
עובד קדמי: כאן מגישים את ההשגה לוועדת השגה.
עובד קדמי: ועדת ההשגה, מעמדה כמעמד בית דין מינהלי.
עובד קדמי: לגבי בתי דין מינהליים יש תקנות ספציפיות לגבי סדרי דין.
עובד קדמי: חלק ממה שכתוב כאן מובא ממה שאמור בתקנות סדרי הדין של בתי הדין המינהליים.
עובד קדמי: חשוב מאוד שלחברי ועדת ההשגה יהיה את כל החומר שהמשיג מביא בפניה.
עובד קדמי: זאת לא חובה על המשיב, כי מי שעונה על ההשגה, מי שמשיב, הוא הממונה.
עובד קדמי: עם כל הכבוד, הייתי משאיר את הפסקה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 11 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 12.
עובד קדמי: ועדת השגה (א) תוקם במשרד התיירות ועדת השגה של שלושה חברים שאינם חברי הוועדה המייעצת, ואלה הם:
עובד קדמי: (2) חבר משפטן מבין עובדי משרד התיירות, שימנה שר התיירות.
עובד קדמי: (3) חבר הבקי בתחום המלונאות לפי המלצת הארגון, שימנה שר התיירות.
עובד קדמי: (ב) לא יתמנה לחבר ועדת ההשגה ולא יכהן בה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הועדה לבין עניין אחר שלו או של קרובו.
עובד קדמי: (ג) חבר ועדת ההשגה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין כהונתו בוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו.
עובד קדמי: (ד) סדרי הדין שלפיהם תפעל ועדת ההשגה יהיו סדרי הדין של בית דין מינהלי, לפי חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992.
עובד קדמי: (ה) ועדת ההשגה רשאית לאשר את החלטת הממונה או לשנותה, בתנאים או בלעדיהם.
אתי בנדלר: אגב, חבר משפטן מבין עובדי משרד התיירות, אני מניחה שהוא מבין עובדי הלשכה המשפטית של משרד התיירות.
עובד קדמי: מטבע הדברים.
אתי בנדלר: אני חושבת שראוי שהדברים ייאמרו.
אתי בנדלר: יש הנחיות של נציב שירות המדינה שמשפטנים שאינם עובדי בלשכות המשפטיות, אסור להם.
אתי בנדלר: את יודעת על מה אני מדברת.
עובד קדמי: אסור להם להציג עצמם כמשפטנים.
נועז בר-ניר: מבין עובדי הלשכה המשפטית.
תמר פינקוס: בוועדת ההשגה חסר לי נציג צרכנים.
קריאה: זה משהו מקצועי.
תמר פינקוס: יכול להיות שזה מאוד מקצועי.
תמר פינקוס: אני חושבת שבמסגרת ההשגה צריך לשבת נציג של הצרכנים שגם לו יש מה לומר.
תמר פינקוס: יכול להיות שיש לו תלונות.
תמר פינקוס: אני הייתי מבקשת לצרף גם נציג צרכנים לוועדת ההשגה.
אתי בנדלר: זה בעצם הנציג השלישי.
עובד קדמי: כמו ועדה מייעצת.
תמר פינקוס: זאת לא המלצת הארגון.
תמר פינקוס: להוריד את המלצת הארגון.
אתי בנדלר: מבין ארגון צרכנים מוכר.
נועז בר-ניר: ארגון צרכנים יציג שהוכר על ידי שר המשפטים.
קריאה: הוא לא במקום נציג המלונאות.
קריאה: הוא לא יכול להיות במקום נציג המלונאות.
תמר פינקוס: מצדי שיישאר נציג המלונאים ובלבד שיהיה גם נציג הצרכנים.
תמר פינקוס: אני עדיין חושבת שצריך לשבת כאן גם נציג צרכנים.
תמר קלהורה: על פניו האינטרס הציבורי מיוצג כאן על ידי היושב ראש.
עובד קדמי: לא נשכח שזאת ועדת השגה שההרכב שלה בדרך כלל הוא שלושה ואי אפשר להקים אותו מעבר למספר הזה.
עובד קדמי: חברי ארגון הצרכנים יכולים להיות שותפים בוועדה המייעצת אבל לאו דווקא בוועדת ההשגה.
עובד קדמי: בואו לא נשכח שזה ערעורו של המלון על החלטת הממונה.
עובד קדמי: מה יכולה להיות החלטת הממונה?
עובד קדמי: על אפליה, על ביטול דרגה, על סירוב למתן דרגה וכיוצא באלה.
נועז בר-ניר: לא צריך כאן נציגי ציבור.
נועז בר-ניר: זה לא נוגע לארגון צרכנים.
קריאה: אני חייבת לומר שגם אנחנו לא חושבים שיש לנו את המיומנות ואני לא חושבת שאנחנו נוכל להגיע למקום בו אפשר יהיה ממש במדויק לדעת את אמות המידה ולהגיד כן או לא היה צריך לתת את הדרגה.
קריאה: לא ביקשנו את זה.
נועז בר-ניר: נשאיר את זה כפי שזה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 12 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 13.
עובד קדמי: קביעת דרגה בעקבות השגה החליטה ועדת השגה על שינוי דרגה שקבע הממונה, יוציא הממונה תעודה חדשה לבית המלון, על פי הדרגה שנקבעה בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 13 – פה אחד התקנה אושרה
עובד קדמי: 14.
עובד קדמי: בקשה לשינוי דרגה (א) בעל בית מלון המעוניין לשנות את דרגת בית המלון במהלך תקופת תוקפה של דרגה, יגיש בקשה על כך לממונה לפי הטופס שבתוספת השלישית, בצירוף: (1) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.
עובד קדמי: (4) נימוקי הבקשה בכתב.
אתי בנדלר: כאן אפשר למחוק את פסקה (3).
עובד קדמי: אפשר.
עובד קדמי: פסקה (4) תהפוך להיות פסקה (3).
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 14 עם מחיקת פסקה (3).
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 14 – פה אחד התקנה אושרה
סלעית קולר: הערה.
סלעית קולר: אין מועדים לגבי התעודה שתונפק.
סלעית קולר: יש מועדים לתעודה שתונפק על ידי הבודק אבל אין מועדים לפי ועדת ההשגה.
סלעית קולר: צריך להיות אותו הדבר.
סלעית קולר: החוק חל על המועדים של הפעולה שלה אבל הוא לא חל על הנפקת התעודה.
אתי בנדלר: על איזו תקנה את מדברת?
סלעית קולר: על תקנה 13.
סלעית קולר: שם אין מועד.
תמר קלהורה: זה בית דין מינהלי.
תמר קלהורה: אני לא חושבת שכאן צריך להמציא חידושים לגבי בתי דין מינהליים.
תמר קלהורה: מה שמתאים לכל בתי הדין המינהליים, יתאים גם כאן.
אתי בנדלר: לא כך הבנתי את ההערה.
אתי בנדלר: אמרתי שהיא אומרת שבית הדין סיים את עבודתו, עכשיו יש הוראה לממונה לפעול בהתאם להחלטת בית הדין.
נועז בר-ניר: תוך 45 ימים.
נועז בר-ניר: מה הבעיה לכתוב תוך 45 ימים?
עובד קדמי: בתקנה 7.
נועז בר-ניר: מה הבעיה לכתוב גם כאן תוך 45 ימים?
נועז בר-ניר: חבל על הזמן.
עובד קדמי: לא, סליחה.
עובד קדמי: תקנת משנה (ב) בתקנה 14 אומרת.
תמר קלהורה: לא, היא מדברת על תקנה 13.
נועז בר-ניר: תוך 45 ימים מיום החלטת הוועדה.
נועז בר-ניר: בסעיף 13 להוסיף: יוציא הממונה תעודה חדשה לבית המלון תוך 45 ימים מיום ההחלטה.
נועז בר-ניר: צודקים.