GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודדה פרץ: בכל מכתב פיגורים יהיה כתוב לו: אם אתה רוצה להגיע להסדר - - -
אתי בנדלר: כל מכתב שמתייחס לנושא של הפיגורים, בין אם הוא נשלח על-ידי הבנק ובין אם הוא נשלח על-ידי בא כוח הבנק וכיוצא בזה?
עודדה פרץ: הרעיון הוא - - -
אתי בנדלר: כי אני סימנתי לעצמי שאתם דיברתם כאן בהודעה על פיגור בתשלומים, לא ברור על-ידי מי נשלח, האם זה מכתב חד-פעמי או יותר מכך?
אתי בנדלר: אין כאן, לפחות לא בחומר שאתם צירפתם, אין הגדרה מהי "הודעה על פיגור בתשלומים".
אתי בנדלר: לכאורה, יכול להיות שזה מכתב ראשוני שאומר לאדם: לתשומת לבך, אתה החודש לא שילמת את התשלום המגיע ממך.
אתי בנדלר: ומכאן הכדור כבר מתגלגל כי הייתה הודעה על פיגור בתשלומים ומכאן ואילך הוא לנפשו בלי שבעצם ניתן לו מידע נוסף לאחר מכן לא על קיום הוועדה, לא על אפשרות לפנות לכתובת מסוימת בבנק כדי להסדיר את חובותיו וכו'.
עודדה פרץ: אז המכתב הזה, שהוא אכן מכתב שנשלח בשלב מקדמי, לפני שזה עובר לעורך דין, כבר נותנים לו את כל האינפורמציה למי הוא יכול לפנות כדי להסדיר את העניין הזה.
אתי בנדלר: עודדה, האם יש הנחיות שלכם, הוראות שלכם, המדברות על מספר מכתבים, מספר התראו וכיוצא בזה או מספיק שנשלח מכתב אחד ואז כבר מעבירים את זה לטיפול משפטי?
עודדה פרץ: הבעיה שלנו היא בדרך כלל הפוכה.
עודדה פרץ: על כל מכתב כזה גובים עמלה אז שולחים הרבה מדי מכתבים, פעם זאת הייתה לנו איזושהי בעיה, אבל אני חושבת שהבנק שולח כל חודש שיש פיגור.
אתי בנדלר: אז אתם תבהירו שהמידע הזה צריך להיות בכל מכתב, בכל פנייה ללקוח שמתייחס לפיגור בתשלומים?
עודדה פרץ: אני רק רוצה לחדד שברגע שזה עבר לעורך דין - - -
לאה ורון: באיזה שלב מעביר הבנק את הטיפול לעורכי דין?
אביחי יפת: זה משתנה, זה לא קבוע.
אביחי יפת: יכול בנק להחליט אחת, יכול בנק אחר להחליט אחרת.
לאה ורון: מהי התקופה המינימלית של הפיגור בתשלומים שאז הבנק נוקט בהליכים?
ענת הר אבן: לפי חוק ההוצאה לפועל, אפשר לפתוח תיק בהוצאה לפועל אחרי שישה חודשי פיגור.
ענת הר אבן: פעם היה אפשר לפתוח אחרי חודש.
איתן כבל: עודדה, אם כבר נכנסנו לעניין הזה, כדאי שהדברים יחודדו.
איתן כבל: השאלות ששואלת היועצת המשפטית אתי בנדלר הן נכונות.
איתן כבל: אנחנו אחר כך נצא – למה בדיוק התכוונו?
איתן כבל: אני חוזר ואומר: העורך דין, זה בסיס החוק, זה בסיס התיקון.
איתן כבל: זאת אומרת, כשאני אומר כל הזמן זה לא כי אני רואה בו איזה דימון אלא להסתכל על זה כאילו יציאה משליטה.
איתן כבל: אותו דבר זה צריך להיות סוג של התאמה - - -
לאה ורון: גם החיוב של המערער בתשלומים, בתשלומים נוספים.
איתן כבל: לכן אמרתי.
איתן כבל: כשאני אומר להגיע לעורך דין, אני אומר יוצא משליטה – זה כבר סיפור אחר של חובות והתחייבויות ועד שלא תשלם לי.
יהודה דואן: לעורך דין יש אינטרס למשוך.
איתן כבל: אמרתי שזה דיון אחר וגם עודדה רמזה על זה.
איתן כבל: מה שאני מנסה בעצם לומר זה שצריכה להיות התאמה, פחות או יותר, בנרטיב, בתפיסה, בין החוק כאן שאומר איך אנחנו גורמים לכך שהלקוח, לפני שהעורך דין נכנס לתמונה, יודע דבר דבור על אופניו מה המשמעויות.
איתן כבל: זאת אומרת, אתה אומר לו: אדוני, דע לך, הנה זו הודעה ראשונה, אתה יכול לפנות למקום זה וזה כדי לקבל את כל הפרטים ופעם שנייה, ודע לך, זה אחר כך עובר לעורך דין ואז התהליך הוא אחר.
איתן כבל: במובן הזה - - -
טיבי רבינוביץ: איתן, זה מה שקורה בפועל.
טיבי רבינוביץ: זה מה שקורה בפועל, הרי אנחנו לא מאבדים את הקשר עם האנשים.
כרמל שאמה-הכהן: זה קורה, קורה.
איתן כבל: בוודאי שזה קורה.
איתן כבל: קודם כל אמרתי לך, אתה לא צריך לכעוס.
איתן כבל: אל תיקח את זה אישית.
טיבי רבינוביץ: לא, אני לא כועס, אני מדבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: יש לו מזג חם.
אתי בנדלר: בדם ליבי.
איתן כבל: בדם ליבם של הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: בדם כיסם.
עודדה פרץ: חשוב לחדד שברגע שזה עבר לעורך דין, אז זה לא טוב שיהיו שתי כתובות.
עודדה פרץ: ברגע שזה עבר לעורך דין הכתובת צריכה להיות העורך דין.
איתן כבל: זה נכון.
איתן כבל: מה ההבדל בין הלוואה של המדינה לבין זה?
איתן כבל: פה אתה צריך גם את המישהו זה אחר כך, כשהעורך דין לא מסוגל לתת את המענה.
עודדה פרץ: לכן אנחנו אומרים שאנחנו נחייב שבשלב הזה, עורך הדין לא יוכל בגלל האינטרסים שלו לפסול הצעות פשרה על הסף אלא יהיה צריך להעביר אותן לידיעת הבנק ולקבל תשובה מהבנק אם כן או לא.
עודדה פרץ: אני רק מחדדת שבעניין המכתב, זה מכתב שכבר נשלח על-ידי עורך דין, אז הכתובת היא כבר עורך הדין, במכתבים האלה כבר לא תהיה כתובת בבנק.
עודדה פרץ: למיטב ידיעתי, המכתב השלישי הוא בדרך כלל מעורך דין, אבל יש פה נציגים של הבנקים – אולי הם יכולים להציג לכם דוגמאות.
יהודה דואן: אני רוצה להגיד שאני מטפל בהרבה מקרים שנקלעו לבעיות וישראל יכול להעיד על זה, אני מטפל בהרבה מקרים כאלה כאשר אתם מעבירים את הנושא לעורך דין, העורך דין מתעקש והבנק רוצה לפעמים לעזור אבל העורך דין כופה ואומר מה הוא רוצה שיהיה ולא מה שהבנק רוצה.
יהודה דואן: אפילו אם הבנק בא לקראת הנכה, העורך דין מתעקש.
יהודה דואן: למה?
יהודה דואן: כי יש יותר רווח ככל שהוא מציק לאותו אדם וקובר אותו עמוק – אז הוא מרוויח יותר.
יהודה דואן: אני רוצה להגיד משהו לטובת הבנק – כאשר אני לוקח מקרה כזה ואני הולך לבנק ואני לא הולך לעורך דין, אני נכנס לבנק ושובר שם את הראש יחד עם המנכ"ל או עם מי שצריך ואנחנו מגיעים לפתרון ועוזרים לאותו אדם.
יהודה דואן: אני רוצה שהעורך דין ששולחים את החייב אליו, לא יוכל לעשות עושר על הגב של אותם מסכנים.
יהודה דואן: אני רוצה לגעת בנקודה מאוד חשובה שכדאי שנכיר אותה.
יהודה דואן: יש אנשים שלקחו משכנתה וחלו, קיבלו גידול סרטני ועברו לבית חולים – עד שהם מטפלים מול משרד השיכון או כל גורם אחר כדי למצוא פיתרון וזה עובר לעורך דין אז מתחילות הצרות: מוכרים את הבתים ועושים להם צרות צרורות.
יהודה דואן: אני אומר לכם את זה מניסיון, לא סתם.
יהודה דואן: אני יכול לתת לכם שמות.
יהודה דואן: אני מחקתי בבנקים גם 2 מיליון, בהבנה עם הבנקים.
יהודה דואן: מחקתי גם לנכים במקרה שבאתי לבנק, הסברתי והצדקתי את הנושא והגענו להסדר.
יהודה דואן: אבל מה קורה כאשר העורך דין נמצא בתמונה?
יהודה דואן: הוא לא נותן לך.
יהודה דואן: הוא רוצה את הכסף שלו והוא מגדיל והוא מאריך את הנושא עד שהוא מוציא את הנשמה לאותו אדם.
טיבי רבינוביץ: לכן אנחנו מציעים את הפתרון המתקבל על הדעת:
טיבי רבינוביץ: אנחנו ננחה את עורכי הדין שפועלים מטעמנו להביא בפני הבנק כל הסדר שמציע לקוח בכל מקרה.
טיבי רבינוביץ: כלמר, במקום שהנושא יסתיים בטיפול עורך הדין והוא יתן תשובה שאולי תהיה - - -
גיל בן מור: מה שאני שומע: אם זה יהיה מול העורך דין זה יהיה מאוד בעייתי.
גיל בן מור: אנשים מקבלים את המכתבים האלה מעורכי דין, הם לא יוכלו לשבת למשא ומתן עם עורך דין.
גיל בן מור: אני לא מבין כל כך את העניין הזה עם הכתובות.
גיל בן מור: צריכה להיות הוראה מאוד פשוטה: אם פנית לוועדת החריגים של הבנק, הבנק אומר לעורך דין: כרגע יש לי תקופת Grace של חודש, חודשיים שלושה, למשא ומתן והטיפול עובר כרגע אלינו.
גיל בן מור: ניתן לך תשובה לגבי המשך התיק אחרי שנסיים ת המשא ומתן.
גיל בן מור: אני לא מבין מה כל כך מסובך.
גיל בן מור: אתם דווקא יוצרים את התסבוכת ברגע שאתם עושים את הדו-שלבי הזה.
גיל בן מור: פשוט מאוד תקבעו שיש ועדה אחת, כתובת אחת.
גיל בן מור: ועדת חריגים היא בבנק, והבנק, אם הוא מקבל פנייה מהלקוח וזה כבר בטיפול אצל עורך דין אז הוא מוציא מייל לעורך דין ואומר לו: כרגע אנחנו במשא ומתן עם הלקוח.
גיל בן מור: זה לא נראה לי כל כך מסובך.
איתן כבל: יש כנראה אי הבנה.
איתן כבל: לבנק אין ועדת חריגים.
איתן כבל: הבנק מזמין אותך לנהל משא ומתן עם מנהל הסניף.
גיל בן מור: לא משנה, הכתובת היא - - -
איתן כבל: התהליך הראשון הוא תהליך כזה.
איתן כבל: הבעיה היא, ואמר את זה יהודה דורון נכון, השלב בו העורך דין נכנס לתמונה.
איתן כבל: מה הצעת החוק, שאני חוזר עליה בפעם המי יודע כמה, מבקשת לומר – וההצעה המקורית שלי אומרת להחיל אותה גם על המשכנתאות הפרטיות – עד לשלב שהכורך דין נכנס, אתה מאפשר ללקוח למצות את ההליך, יש מי שמקשיב לו וגם מי שיודע לענות לו על השאלות.
איתן כבל: הרי ברור לכולנו, וזה לא לדיון עכשיו, שברגע שזה הגיע לעורך דין זה כבר סיפור אחר.
גיל בן מור: צודק במאה אחוז.
גיל בן מור: צריך להשעות את העברת התיק לתקופה מסוימת כדי למצות את המשא ומתן בתוך הבנק, לפני שמתחיל להיות שכר טרחה שהופך לאבן על הצוואר ואי אפשר להוריד אותה.
גיל בן מור: דבר נוסף, זה אולי נשמע טכני, אבל זה מאוד חשוב שבנק ישראל ינסח את המכתב הזה שהבנק מעביר.
גיל בן מור: אנחנו ראינו יותר מדי דוגמאות.
גיל בן מור: גם היום לפי החוק הבנק צריך ליידע אותך על הוועדה הבין משרדית – יש לנו דוח עם הרבה עדויות של אנשים שבכלל לא ידעו על הוועדה הבין משרדית, הבנק לא יידע אותם למרות שאמרו לו ליידע אותם.
טיבי רבינוביץ: כמה פניות כאלה יש לך?
גיל בן מור: אין לי דרך לעשות מחקר מספרי.
גיל בן מור: יש לי מחקר איכותי ויש לי הרבה מדי פניות, הרבה מדי עדויות.
טיבי רבינוביץ: כמה מקרים כאלה יש - - -
גיל בן מור: אני אומר לך שהתנועה לחיים בכבוד בדקו - - -
טיבי רבינוביץ: יש לך מספר?
טיבי רבינוביץ: בבקשה.
גיל בן מור: יש לי הערכה.
טיבי רבינוביץ: תנקוט במספר.
גיל בן מור: אבל אתה לא נותן לי לדבר, ריבונו של עולם.
גיל בן מור: התנועה לחיים בכבוד, שאתה עשינו את הדוח הזה, מקבלת המון-המון פניות של אנשים שהסתבכו - - -
טיבי רבינוביץ: - - -
גיל בן מור: אתה לא נותן לדבר.
גיל בן מור: הם עשו בדיקה בקרב הפונים אליהם - - -
כרמל שאמה-הכהן: סליחה, אדוני, אנחנו עוברים לחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: השעה כבר 16:00.
איתן כבל: אנחנו מכדררים ברחבה.
כרמל שאמה-הכהן: במרכז המגרש.
איתן כבל: כבר אמרנו את הדברים האלה.
איתן כבל: לכן אני אומר ככה: אנחנו בהכנה לקריאה ראשונה.
איתן כבל: יש לנו את הזמן לשבת ולנסות ברוח הדברים שאמר היושב-ראש, לנסות להביא את הדברים בצורה יותר מזוקקת, כמו שניסינו ב-24 השעות האחרונות.
איתן כבל: הצעת החוק מדברת, קודם כל, על השינויים אצלכם בכללים, התיקון בחוק ברשות האכיפה והתוספת שנוגעת גם למשכנתאות פרטיות שלקראת קריאה שנייה ושלישית, נביא הצעה יותר בהירה, יותר נהירה, יותר מנוסחת.
אתי בנדלר: אני חוששת, אדוני, שזה יהיה בעייתי לעשות את זה אחרי הקריאה הראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: למה אי אפשר לכתוב בדברי ההסבר שייבחן הנושא של ההלוואות האחרות?
איתן כבל: אני אמרתי שנכניס את זה, את לא הבנת אותי.
איתן כבל: אני אומר להשאיר את הפתח קיים.
אתי בנדלר: אני רוצה להסביר משהו בכל זאת.
אתי בנדלר: ככל שתתקבל הצעת בנק ישראל בשינויים אלה ואחרים, לא מדובר יותר בתיקון של חוק הלוואות לדיור אלא מדובר, אך ורק, בתיקון חוק ההוצאה לפועל.
אתי בנדלר: הנושא של הוראות ניהול בנאי אינן רלוונטיות בכלל לדברי ההסבר להצעת החוק של תיקון חוק ההוצאה לפועל.
אתי בנדלר: אתה שאני אכתוב שבתיקון חוק ההוצאה לפועל, שבעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית תבחן הוועדה את האפשרות לתקן את חוק הלוואות לדיור?
אתי בנדלר: אני לא כל-כך מבינה את ההצעה.
איתן כבל: אתן אמורות לעזור לי, לא לספר לי מה הולך או לא.
איתן כבל: ישבתי אתכן מספיק זמן.
איתן כבל: אל תתנו הרגשה רעה שבזבזתי את זמני.
איתן כבל: אני מנסה לומר כך, אני מבין את מה שאת אומרת.
איתן כבל: אני אומר שכן נכניס את זה עכשיו להכנה לקריאה ראשונה, נכון?
אתי בנדלר: שהחוק יתייחס בפירוש לתיקון חוק הלוואות לדיור?
איתן כבל: ואחרי זה אני מתחייב כאן - - -
איתן כבל: שנייה.
איתן כבל: קודם כל, מי שבינתיים מצביע זה אני.
כרמל שאמה-הכהן: ואני.
איתן כבל: ואתה.
איתן כבל: אני אומר את זה בדיוק על אותה פלטפורמה של התחייבות.
איתן כבל: הרי בינתיים אני עומד בהתחייבויות שלי ונלחם כדי לעמוד בהתחייבויות שלי גם כשקשה.
איתן כבל: לכן, מה שאני מנסה לומר, תמיד המערכת של הקואליציה היא חזקה ממני, היא יכולה תמיד למשוך ולהגיד מה שהיא רוצה.
איתן כבל: אני מנסה ללכת כדי לעזור גם לייעוץ המשפטי - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתה צריך ללכת בדרך האחרת - - -
כרמל שאמה-הכהן: היא טוענת שפרוצדורלית זה לא - - -
איתן כבל: הרי זו לא קריאה שנייה ושלישית עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: ניסינו לא להכריע בזה.
איתן כבל: אני רק מנסה לתת את הפתח כדי לאפשר לנו לחזור חזרה לקריאה שנייה ושלישית כדי לתת את המענה בדיוק על פי הסיכומים בינינו.
איתן כבל: אני לא מנסה לגנוב.
כרמל שאמה-הכהן: בקיצור, חבר כנסת כבל רוצה שזה יעבור קריאה ראשונה עוד לפני - - -
אביחי יפת: אבל הנוסח של הצעת החוק לא מתאים.
אביחי יפת: אנחנו הסכמנו על תיקון ב-451.
איתן כבל: חברים, אני רוצה להזכיר לכם את הדבר הבא, אני אגיד לך איך אני אעשה: מצדי, נחזור למתווה - - -
אביחי יפת: אבל התיקון - - -
איתן כבל: גם ככה – תאמר האמת – עם משקפת של 20 על 120 אפשר לראות את החוק שלי.
איתן כבל: אולי תראה את מה שכתוב פה?
איתן כבל: ישבנו יותר מפעם אחר, הגענו להבנות, כי בסוף אני רוצה להגיע לתמצית של הטיפול בעניין הזה.
איתן כבל: אני הולך גם בוועדה הזאת, בנושאים האלה, בצעדים קטנים.
איתן כבל: לא צעדים גדולים.
איתן כבל: אני יכול להגיד שאני חוזר בי מההבנות, תחזרו בכם מההבנות.
איתן כבל: כבר עשינו את זה, ניסיתם לעשות את זה אתי בפעם הקודמת.
איתן כבל: אני לא רוצה את זה, אני לא רוצה כיפוף ידיים.
איתן כבל: אני בסך הכול אומר: חברים יקרים, בואו ננסה כדי שנחזור לכאן לקריאה שנייה ושלישית ונעשה את הדברים ביחד.
איתן כבל: אני מתחייב – אני לא גנב – אני מתחייב לבוא לכאן ולומר לכם שסיכום שהיה לנו לגבי הסעיפים שיובאו - - -
אתי בנדלר: אולי מישהו ינסה לסכם מהם כל ההבנות שהגיעו אליהן כרגע ונראה אם אפשר לעשות את זה בדרך אחרת.
אתי בנדלר: אני לא רוצה לגרום לעוול.
איתן כבל: לכן, גברתי היועצת המשפטית, כל מה שאני מנסה זה לבנות לנו גשר עד לקריאה השנייה והשלישית זה הכול.
אתי בנדלר: אז אולי מישהו יכול לסכם אילו הבנות יש עד כה.
אביחי יפת: הנוסח שמוצע היום בהצעת החוק לא מתאים להבנות שהגענו אליהם.
אביחי יפת: אם נסיר את ההתנגדות ונעביר את החוק כמו שהוא – אלו לא ההסכמות שהגענו אליהן.
איתן כבל: אבל אני לא ביקשתי להעביר את החוק כמו שהוא.
טל הראל: אבל אפשר לגמור את זה עכשיו.
אתי בנדלר: אני עדיין לא יודעת מהן ההבנות.
איתן כבל: אין בעיה.
איתן כבל: אני מתייחס למה שהיועצת המשפטית אמרה.
איתן כבל: אני אפילו לא צולל לתוך העניין.
אתי בנדלר: חבר הכנסת כבל, אני מוכרחה לומר שאני לא הבנתי עד הסוף סביב אילו הסכמות מתכנסים כאן.
אתי בנדלר: אני מציעה שמישהו ינסה לסכם ואז נראה מה אפשר לעשות.
איתן כבל: בבקשה, עודדה.
עודדה פרץ: יש בהוראת ניהול בנקאי תקין 451, נהלים למתן הלוואות לדיור של המפקח על הבנקים.
עודדה פרץ: סעף 13 בנושא פיגורים והתראה לפני מימוש.
עודדה פרץ: בנוסח הקיים היום כתוב שבמכתב הפיגורים יודיעו ללווה שיש לו פיגורים בהלוואה שהוא יכול לפנות לוועדה המיוחדת.
עודדה פרץ: וגם "התאגיד הבנקאי יודיע ללווה זמן סביר מראש על כוונתו לפתוח בהליכים למימוש הנכס".
עודדה פרץ: אנחנו מציעים להוסיף פרטים שתכלול ההודעה.
עודדה פרץ: אנחנו רוצים להוסיף שיהיה כתוב שההודעה תכלול הסבר מפורט שיתייחס לעניינים הבאים: אחד, קיומה של הוועדה המיוחדת; שתיים, מטרת הוועדה המיוחדת; שלוש, זכותו של הלווה - - -
לאה ורון: מה היה הנושא השני?
עודדה פרץ: מטרת הוועדה המיוחדת – מטרתה לסייע ללווים שיש להם קשיים.
עודדה פרץ: שלוש, זכותו של הלווה לפנות לוועדה מיוחדת בבקשה לסיוע; ארבע, אופן הגשת הבקשה לסיוע לוועדה המיוחדת והמסמכים שיש לצרף אליה; מועדים רלוונטיים כאמור בסעיפים 5(א) ו-5(ב) לחוק הלוואות לדיור, בין היתר כתוב שם שאתה יכול לערער על ההחלטות שלה תוך 60 יום.
אתי בנדלר: עכשיו יש כאן
אתי בנדלר: מספר דברים: אל"ף, ההוראה הזאת, ככל שמתייחסת להודעה על פיגור בתשלום, מתייחסת רק להלוואות שחוק הלוואת לדיור חל עליהן, דהיינו – הלוואות מתקציב המדינה ובסיוע המדינה.
עודדה פרץ: נכון, ורק בהן יש את האפשרות לפנות לוועדה המיוחדת – זאת הייתה ההסכמה עד אתמול.
עודדה פרץ: אנחנו מוסיפים היום שני דברים נוספים: באותו סעיף אנחנו נוסיף התייחסות להלוואות לדיור שאין בהן אפשרות לפנות לוועדה מיוחדת, במקרים האלה – אפשר שזה יהיה גם בכל המקרים, זאת אומרת, כתובת בבנק זה טוב לכולם – יודיעו ללקוח, במסגרת אותו מכתב של הודעה על פיגורים, גם מה הכתובת בבנק שהוא יכול לפנות אליה אם הוא רוצה לנסות להגיע להסדר החוב.
עודדה פרץ: זה בשלב ההתחלתי, כשמכתבי הפיגורים נשלחים אליו לפני שהעניין עובר לעורך דין.
אתי בנדלר: כתובת בבנק או טלפון?
עודדה פרץ: כתובת בבנק ומספר טלפון.
כרמל שאמה-הכהן: למה הכונס אמור להיות חלק מההחלטה לגבי הסדר החוב?
כרמל שאמה-הכהן: כונס הוא כלי לגבייה או אמצעי לגבייה או הזרוע הארוכה של בית המשפט לעזור לכם לגבות את הכסף.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש הצעה להסדר, למה זה לא שיקול עסקי של הבנק נטו?
עודדה פרץ: הוא שלוח של - - -
כרמל שאמה-הכהן: לעגן את החלק המשפטי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם לקוח מציע או רוצה Grace של עוד כמה חודשים כדי להתאזן?
איתן כבל: מה שאני בעצם מבקש זה שלפני שהוא בכלל נכנס אתו למשא ומתן - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה השלב הפחות בעייתי, כי מי שמספיק ערני להסתדר בשלב הזה ויש לו את היכולת להסתדר – אז הוא יסתדר.
איתן כבל: אני אומר לך שלא תמיד.
איתן כבל: הרי על מה הדיון עכשיו - - -
כרמל שאמה-הכהן: כי עם הבנק אתה מסתדר.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש לך רצון להסתדר ואתה לא מזניח את זה ואתה תגיע לבנק בשלב הזה, עוד לפני שיש עורך דין, אין לך בעיה.
איתן כבל: אז אני רוצה לתקן אותך, אדוני היושב-ראש, אני עוסק בזה הרבה, אתה יודע כמה אנשים אפילו לא מודעים בכלל שיש ועדה בין משרדית?
איתן כבל: זה על אותו עיקרון.
איתן כבל: כאשר האזרח מגיע – אתה מדבר כאילו כולם יודעים הכול – והוא נכנס והוא יודע למי לפנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שהרוב לא יודעים.
יהודה דואן: הרוב הגדול לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, אתה רגוע?
כרמל שאמה-הכהן: אז אפשר להתקדם.
טיבי רבינוביץ: אדוני היושב-ראש, אולי יש לנו תשובה לשאלה.
סיגל פאוסט: אני מבנק לאומי למשכנתאות.
סיגל פאוסט: כל הצעה שלווה מציע עוברת לבנק.
סיגל פאוסט: אין לכונס שיקול דעת לדחות את ההצעה ללא אישור הבנק.
סיגל פאוסט: הכונס יכול לתת את תגובתו לעניין משפטי, למשל, אם הלווה נמצא בהליך של פשיטת רגל והוא מבקש דברים שדורשים את אישור בית משפט לפשיטת רגל.
סיגל פאוסט: אז הכונס כ- Officer of the Court יכול להגיד: אדוני, אני לא יכול להיעתר לבקשה שלך כי אתה בפשיטת רגל.
סיגל פאוסט: אבל אם הלווה, למשל, מבקש להגיע להסדר של 25 תשלומים או 30 תשלומים או פריסת ההלוואה ליתרת התקופה – ההצעה הזאת מועברת לעיון הבנק.
כרמל שאמה-הכהן: זה שאת יודעת – זה בסדר וזה נשמע טוב.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא אם הלקוח שפונה באותו יום לכונס מקבל את התשובה הזו – אני אעביר לבנק ואני אקבל תשובה.
סיגל פאוסט: כן, כן.
יהודה דואן: לא.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך, מעדות אישית - - -
סיגל פאוסט: אני יכולה לדבר בשם בנק לאומי למשכנתאות שמרכז לא מעט תיקים ולומר שכל הצעה להסדר שמועברת על-ידי לווה – מועברת להתייחסות הבנק.
סיגל פאוסט: הכונס לא לוקח לעצמו - - -
כרמל שאמה-הכהן: חשוב גם שהלווה יידע את זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הבדל אם לווה מציע משהו והכונס אומר לו שלא מקובל ובזה נגמר התהליך - - -
יהודה דואן: אלו התשובות שמקבלים.
כרמל שאמה-הכהן: לא יקום ולא יהיה.
כרמל שאמה-הכהן: או לבין זה שהוא אומר:
כרמל שאמה-הכהן: אני מעביר את זה לתגובת הבנק ונחכה לתגובת הבנק.
אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברר: נדמה לי שגברת פאוסט דיברה על שלב שבו מונה כונס נכסים - - -
סיגל פאוסט: גם בשלב של פתיחת התיק ועוד לפני מינוי כונס.
אתי בנדלר: לאחר שהחלו הליכים בהוצאה לפועל, נכון?
סיגל פאוסט: נכון.
סיגל פאוסט: וגם לפני שנפתח תיק הוצאה לפועל או לפני שמוגשת תביעה ועורך הדין שלנו שולח מכתב התראה - - -
אתי בנדלר: מי זה "שלנו"?
סיגל פאוסט: של הבנק.
סיגל פאוסט: עורך הדין שולח בשם הבנק מכתב התראה על פי החוק ובמהלך תקופת ההתראה ועד לפתיחת התיק מועברת בקשה להסדר על-ידי הלווה – הבקשה מועברת להתייחסות הבנק.
אתי בנדלר: יכול להיות שאלו ההנחיות שלכם אבל כנראה שהגיעו הרבה מאוד עדויות שהן לא יורדות לשטח, ההנחיות האלה.
איתן כבל: יש את מי שהגיש את הצעת החוק ולמה הוא התכוון, והוא בדק – אני בדקתי את זה ועשיתי את זה גם עם עמותת "ידיד" והשתדלנו לעשות את העבודה.
איתן כבל: יש שני טאקטים.
איתן כבל: זה כבר טאקט שהאדם יודע ומנהל משא ומתן, הוא כבר בתוך הלופ.
איתן כבל: הטענה המקדמית שלי – אני מודה, לא בדקתי את זה לגבי הלוואות פרטיות – אבל לגבי הלוואות משרד הבינוי והשיכון, כפי שאמרתי, רוב האנשים הם אנשים שפחות מן הממוצע, אפילו כשיש הלוואה יותר טובה בבנק הם הולכים ולוקחים את ההלוואה של משרד הבינוי והשיכון.
איתן כבל: כשאני אומר שהם עוד לפני השלב שבו הם יודעים עם מי הם מדברים בכלל, רציתי לאכוף – ובעצם זו בקשתי – אם כבר הגיע לכדי כינוס נכסים, שיידע הבנק שאם הוא לא נודע לו שיש לו לפני כן ועדה בין משרדית ולא עבר את כל התהליך הזה ולא הודיעו לו ולא אמרו לו את זה – אי אפשר יהיה לממש את הנכס הזה.
איתן כבל: בסוף, פתאום אני מוצא שאנחנו מתעסקים באלף ואחד דברים, אבל הדבר הבסיסי הזה – אפשר להרחיב בזה בקריאה שנייה ושלישית – אבל זה בסוף הסיפור.
איתן כבל: מי שכבר נמצא במשא ומתן הוא בעניינים.
איתן כבל: אני אומר שכל העניין הזה הוא בראש ובראשונה לגבי אותה קבוצת אוכלוסייה – אין לכם מושג כמה הם – שאפילו לא יודעים שיש ועדה בין משרדית כזו.
סיגל פאוסט: גם בנוסח האזהרה שמפיקה לשכת ההוצאה לפועל – תקני אותי אם אני טועה – נרשמת האפשרות לשלם מחצית מחוב הפיגורים וחצי שנה של עיכוב הליכים עד להסדרת היתרה.
סיגל פאוסט: זה נרשם באזהרה שהחייב מקבל מלשכת ההוצאה לפועל.
סיגל פאוסט: זה משהו שהמדינה מוציאה, לשכת ההוצאה לפועל מוציאה, האפשרות הזאת להציע הסדר.
סיגל פאוסט: זה רשום באזהרה מעבר למכתב שהבנק מוציא, מעבר למה שעורך הדין אומר, לשכת ההוצאה לפועל עצמה, באזהרה הרשמית של המדינה שהיא מוציאה, מודיעה לחייב: אתה יכול לשלם ולקבל עיכוב הליכים.
יהודה דואן: אבל אם הוא לא יכול לשלם את המחצית, אז מה עשינו?
סיגל פאוסט: זה נרשם בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: בחוק היא אומרת שיכול להיות שכתוב, השאלה אם זה מגיע - - -
סיגל פאוסט: אני חושבת שגם באזהרה זה רשום.
דרור פלדמן: אני מבנק "מזרחי-טפחות".
דרור פלדמן: היועצת המשפטית ביקשה לעשות סדר ואני מבין שאנחנו עושים סדר ומתבדרים מהסדר.
דרור פלדמן: בדיון אתמול, חבר הכנסת כבל אמר בתחילת דבריו שהוא רוצה להתמקד בסוגיה של הוועדה הבין משרדית, שהציבור ידע על קיומה בצורה ברורה וזאת הייתה מטרת הצעת החוק.
דרור פלדמן: הפתרון שהוצע אתמול והיושב ראש ביקש אחר כך להרחיב בו, נתן מענה ראוי לדבר הזה באמצעות תיקון ל-451 להוראת נוהל בנקאי תקין, הרחבה של הנחיות הבנקים בכל מה שקשור לגילוי לגבי הוועדה, הפרטים שצריכים למסור – עודד הפרטה את זה.
דרור פלדמן: בנוסף, הוצע שם תיקון לחוק הוצאה לפועל שגם הוא בא לחזק, לתפור, את הנושא הזה באופן מלא.
דרור פלדמן: אני חושב שהמטרה הבסיסית של חבר הכנסת כבל קיבלה מענה.
דרור פלדמן: מה שעלה אתמול בדיון זו הטענה שאומרת שיש לקוחות שחוק הלוואות דור לא רלוונטי לגביהם והוועדה הבין משרדית לא רלוונטית להם.
דרור פלדמן: היושב-ראש ביקש למצוא מענה לסוגיה הזאת.
דרור פלדמן: אצלנו וגם נאמר על בנקים אחרים, גם היום הוא נדרש, אבל זה לא רגולטורי אלא נוהל פנימי אולי.
דרור פלדמן: תהיה רגולציה שאומרת שעורך הדין חייב ליידע את הבנק לגבי ההצעה להסדר שעומדת על הפרק – והבנק יקבל את ההחלטה.
דרור פלדמן: בכל מקרה הבנק מקבל את ההחלטה, זה גם כיום ככה.
דרור פלדמן: יש מי שטען שעורך הדין חוסם את המעבר של מידע לבנק או משהו כזה.
דרור פלדמן: התיקון בא לתקן את זה.
דרור פלדמן: זה הסדר, זאת ההשלמה שביקש היושב-ראש.
דרור פלדמן: אני חושב שזה נותן מענה גם לבקשה של כבל וגם להשלמה שביקש היושב-ראש.
עודדה פרץ: עוד נקודה קטנה.
עודדה פרץ: אנחנו רוצים שהוא יהיה חייב להגיד ללקוח: אני מעביר את ההצעה שלך לבנק.
עודדה פרץ: שהלקוח גם יידע.
אתי בנדלר: גברת פרץ, בהשלמה להצעה שהעברתם לוועדה קודם לכן, התוספת הראשונה שאת דיברת עליה – אני רוצה לסכם לעצמי את הדברים – היא שלגבי כל סוגי ההלוואות לדיור, ההודעה על פיגור בתשלום תכלול כתובת וטלפון, שני דברים, בבנק אליהם ניתן לפנות.
אתי בנדלר: השאלה היא אם צריך לכתוב: על מנת להגיע להסדר או גם על מנת לערוך בירורים לפעמים.
עודדה פרץ: גורם וטלפון.
אתי בנדלר: גורם וטלפון כי טלפון בלבד בדרך כלל מגיעים ל"אנא השאר הודעה" או אם אתה רוצה את זה לחץ ככה ואז יודיעו לו להשאיר את הפרטים ויחזרו אליו.
אתי בנדלר: השאלה אם זה טלפון מאויש בכל שעות העבודה.
עודדה פרץ: בשביל זה יש לנו יחידה לפניות ציבור.
עודדה פרץ: אנחנו עוברים למישור של אכיפה, את מדברת - - -
אתי בנדלר: אני מדברת לפני ההוראות של האכיפה.
אתי בנדלר: כשאת מדברת - - -
עודדה פרץ: אני אומרת שיש הוראה לחייב את זה.
עודדה פרץ: את אומרת שיכול להיות שהבנק לא יבצע את זה, אז יש - - -
אתי בנדלר: הוא יבצע את זה, זה רק עניין מענה קולי.
איתן כבל: זה יכול להיות מענה אנושי.
אתי בנדלר: מענה אנושי במשך כל שעות העבודה של הבנק למשל.
טל הראל: אנחנו יכולים להכניס בדברי ההסבר של התיקון את רוח ההוראה שבאמת המטרה היא שתהיה זמינות ויהיה מישהו שיכול ויחזור אליו לא מיד אלא יום אחרי זה.
אתי בנדלר: הנושא השני הוא שעורך דין שמטפל מטעם הבנק בגביית חובות בשל הלוואה לדיור יהיה חייב וליידע את הבנק על כל פנייה אליו להגיע להסדר?
אתי בנדלר: זה גם יהיה כלול בהוראה הזו?
אתי בנדלר: ניתן הוראה לבנק לחייב עורכי דין שפועלים מטעמם.
יהודה דואן: ושלא תיחסם הדרך לאותו אדם להגיע גם לבנק, למרות שיש עורך דין.
עודדה פרץ: הוא יגיע לבנק באמצעות העורך דין.
עודדה פרץ: אי אפשר שעכשיו יהיו שתי כתובות.
יהודה דואן: הוא יוכל להגיע כי כך פתרתי בעיות.
יהודה דואן: עורך הדין לא רוצה ואני פתרתי אתכם את הבעיות לאותם נכים.
יהודה דואן: אם אתם תחסמו את זה כרגע אז העורך דין יגיד את מה שיגיד, הוא ישלח, ואתם לא יודעים מה קורה ומה לא קורה.
יהודה דואן: אני רוצה שאתם תשמעו גם אם הסיפור.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא מגיעה לפחות פגישה אחת לאדם כזה שרוצים לפנות אותו מהבית, עם נציג הבנק.
כרמל שאמה-הכהן: אחת לשבת עם הבנק.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מדבר שיטריד את הבנק כל יום – רק אחת.
טיבי רבינוביץ: מכיוון שאותו אדם מקבל לא פגישה אחת אלא כמה וכמה פגישות במהלך התהליך, מאוד פשוט.
טיבי רבינוביץ: כאשר התשלומים שלו מתעכבים, החל מאותו רגע, האדם כל הזמן נמצא במגע עם הבנק.
טיבי רבינוביץ: יותר מכך, הבנק נמצא עם האדם כי הוא מבקש להחזיר לעצמו את ההלוואה.
טיבי רבינוביץ: לכן זה לא מצב שיש נתק בין הלקוח לבין הבנק, אין מצב כזה.
סיגל פאוסט: קיים צוות גבייה טלפוני שיוצר קשר עם הלווים, עם החייבים, לאורך כל הדרך מהפיגור הראשון, מהוראת הקבע הראשונה שחוזרת.
סיגל פאוסט: עד שזה מועבר לטיפול משפטי, קיים צוות גבייה אצלנו שפונה ללווים, שיוזם פניות ללווים ומנסה בכל הכוח להגיע לדבר איתם.
אביחי יפת: לך לתיקים שלהם, של הרפרנט שמטפל מול אותו אדם, היום הכול נכתב, כל פנייה, כל צעד, שאותו רפרנט בסניף עשה – נכתב.
אביחי יפת: תראה כמה טלפונים אנשים פונים או מנסים להתקשר לאותו אדם כדי להגיע אתו להסדר.
אביחי יפת: אני יושב-ראש הוועדה המיוחדת ואני רואה את הדברים האלו.
אביחי יפת: לא פעם ולא פעמיים, אני רואה עשרות פעמים שאנשים מנסים להגיע לאותו אדם כדי להגיע אתו להסדר.
אביחי יפת: אני לא ראיתי פעם שהבנק חסם אותו אדם - - -
יהודה דואן: הבנק לא חסם.
יהודה דואן: העורך דין חוסם.
איתן כבל: אנחנו חוזרים שוב לאותו - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חייבים לסיים, חבר כנסת כבל.
אתי בנדלר: האמור בהוראה הזאת יחול על כל הודעה על פיגור בתשלום.
טל הראל: על כל הודעה על חוב פיגורים בהלוואות לדיור.
אתי בנדלר: תימסר ללווה בהודעה על פיגור בתשלומים – כל הודעה.
אתי בנדלר: דבר שני, בסעיף קטן (ב), כשאתם אומרים "תאגיד בנקאי יודיע ללווה זמן סביר מראש על כוונתו לפתוח בהליכים למימוש הנכס הממושכן" האם אתם משאירים את זה לשיקול דעת פתוח מה הוא זמן סביר מראש לצורך העניין הזה?
עודדה פרץ: לא התכוונו לגת בזה.
עודדה פרץ: אנחנו לא נתקלים בבעיות עם זה.
אתי בנדלר: אם כך צריכים לעבור לתיקון לחוק ההוצאה לפועל.
גיל בן מור: רגע, לגבי הוועדה המיוחדת, אתם מקפיאים את ההליכים עד שיש הכרעה סופית של הוועדה או ועדת ערר, אם יש ערר?
איתן כבל: אתה רוצה להחליף אותי?
איתן כבל: תתמודד לכנסת, תגיש הצעות חוק.
איתן כבל: אני לא נגד.