GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן כבל: הצעת החוק של חבר הכנסת יואל חסון וחבר הכנסת אקוניס היא סעיף אחד במכלול, כי הצעת החוק המרכזית בעצם מדברת על מפתח רחב, בעצם של כל עסקה.
כרמל שאמה-הכהן: מה החשש של אדוני?
איתן כבל: שאנחנו נמצא את עצמנו בסוף מחפשים לנו דירה בקלאב הוטל.
כרמל שאמה-הכהן: הסר כל חשש מלבך.
אמיר שפיצר: קיבלת.
תמר פינקוס: לא כדאי לך להסתבך בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אין בסיס לחשש שלך.
איתן כבל: רציתי רק להבהיר את זה לפרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: ברור, בהיר.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק שלך מסתיימת עד סוף המושב הזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה יאושר בקריאה שנייה ושלישית – עם או בלי קלאב הוטל.
אתי בנדלר: אבל היא לא תאושר ככל הנראה בקריאה שנייה ושלישית במושב הזה.
יואל חסון: למה לא? זה כן יהיה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם אני אצטרך לנסח אותה.
יואל חסון: זה יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: לא נעזוב את הוועדה בלי זה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום המלצות הוועדה לבחינת חלופות לאגרת רשות השידור ולאופן גבייתה בהתאם לסעיף 28א לחוק רשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: בעצם בחקיקת הרפורמה ועדת הכלכלה הכניסה באחד הסעיפים שינוי שכלל דרישה שלפני כל העלאה באגרה על-ידי השר הממונה - -
עידו אציל: אי הפחתה.
כרמל שאמה-הכהן: העלאה, אי הפחתה של האגרה תבוא רק לאחר שוועדה בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה תבחן את הסוגיה ותניח את המלצותיה ומסקנותיה בפני הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה והחינוך של הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו בדיון הראשון של ההצגה הראשונית של עבודת הוועדה, המסקנות וההחלטות שלה.
אמיר ברקן: בוקר טוב.
אמיר ברקן: אני אמיר ברקן, ראש האגף הכלכלי במשרד ראש הממשלה.
אמיר ברקן: אנחנו אכן התגייסנו למשימה ולחובה.
אמיר ברקן: ראש הממשלה מינה ועדה, ובה היו חברים מנכ"ל משרד ראש הממשלה כיושב ראש וכן היו נציגים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים – משפטים, תחבורה, תקשורת, אוצר על שני אגפיו – חשב כללי ואגף תקציבים – וכן מנכ"ל רשות השידור.
אמיר ברקן: המלצות הוועדה הועברו אליכם לאחר שקיבלו את אישורו של ראש הממשלה.
אמיר ברקן: ברשותכם אני יוצא מנקודת הנחה שחברי הכנסת קראו את המלצות הוועדה, ואני לא אקריא אותם פה.
אמיר ברקן: ברשותכם אני אגש לשורה התחתונה: הוועדה המליצה, וראש הממשלה קיבל את ההמלצה, להמשיך את מתווה הפחתת אגרת הטלוויזיה בשש השנים הבאות באופן שהאגרה תפחת בלמעלה מ-30%.
אמיר ברקן: כי יש פה גם מה שנקרא ריבית דריבית – 5% כפול 6, אבל בריבית דריבית זה למעלה מ-30%.
אמיר ברקן: מצד שני כדי לאפשר בכל זאת מימוש הרפורמה ברשות השידור - -
כרמל שאמה-הכהן: למה זה ריבית דריבית?
אמיר ברקן: כל פעם זה יורד ביותר.
נחמן שי: כל פעם כשאתה מוריד 5% זה 5% מ- - -
כרמל שאמה-הכהן: זה פחות.
אמיר ברקן: באחוזים - - -
כרמל שאמה-הכהן: התחלתי מ-100%, הורדתי 5% בפעם הראשונה – זה 95% - -
אמיר ברקן: צודק.
אמיר ברקן: חבר הכנסת שאמה, תפסת את ראש האגף הכלכלי בטעות אריתמטית.
אמיר ברקן: אתה צודק – זאת ריבית הפוכה.
נחמן שי: ריבית דריבית הפוכה.
אמיר ברקן: בדיוק.
אמיר ברקן: בסופו של דבר זה יהיה קצת פחות במספר אבסולוטי.
אמיר ברקן: אם היום האגרה היא 369, אז זה יהיה 5%, 5%, 5% - כל פעם זה יורד, ואז במספרים זה יהיה פחות מ-30% מ-369.
קריאה: 369 בחודש?
אמיר ברקן: בשנה.
נחמן שי: שש שנים הורדה הדרגתית, עד לאיזה סכום, אמיר?
אמיר ברקן: זה 369 כפול 30%, אבל עדיין צריך לעשות פה את המתמטיקה.
אמיר ברקן: בגדול – 30% מ-369, 10% - 37, כפול שלוש זה בערך 110 שקלים, זאת אומרת 369 פחות 110 זה 259 שקל, פחות או יותר, אל תתפסו אותי במילה כאן.
אמיר ברקן: לא לחינם בחרנו במתווה של שש שנים כי זה מתווה שמקביל לתוכנית ההבראה למימון הרפורמה ברשות השידור.
אמיר ברקן: לכן הדברים האלה קשורים יחד כדי לאפשר את חתימת הסכם המימון.
אמיר ברקן: הצדדים – משרד האוצר ורשות השידור מאוד קרובים לחתימה.
אמיר ברקן: יש טיוטות סופיות שממתינות לסגירת המספרים.
אמיר ברקן: הוועדה המליצה שכדי לפצות על אבדן ההכנסות בטווח הקצר של שש שנים אגרת הרדיו או תשלום הסכום הנוסף, כפי שהוא נקרא, יעלה ב-9 שקלים כל שנה- -
נחמן שי: אגרת הרדיו תעלה במקביל?
אמיר ברקן: במקביל, ב-9 שקלים כל שנה.
אמיר ברקן: והפתרון לטווח הארוך יותר מצוי בהמלצה של הוועדה לקחת את הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת איתן כבל שעברה פה בקריאה ראשונה, לדעתי, ולקדם אותה.
אמיר ברקן: הצעת החוק אומרת, למעשה, שנתוני מנויים בטלוויזיה, בכבלים ובלוויין יועברו לרשות השידור ישירות או באמצעות המדינה – אנחנו עוד צריכים לראות איך בדיוק עושים את זה, ודרך כך אנחנו מעריכים לפי הערכה שהציגה לנו רשות השידור, שעקב הגדלת בסיס המס, נקרא לזה, יש יותר מנויים בכבלים ובלוויין מאשר משלמי אגרה, ונוכל לייצר הפחתה נוספת באגרת הטלוויזיה שרשות השידור מעריכה אותה בכ-50 שקלים.
אמיר ברקן: זאת אומרת אם בתום המהלך אנחנו גם מצליחים לקדם את הצעת החוק של איתן כבל וגם לייצר פה את הפתרון המימוני שעליו דיברתי אז אגרת הטלוויזיה בעוד שש שנים יכולה להגיע אפילו לכדי 200 שקלים.
לאה ורון: מר ברקן, אתה מסרת לוועדה שהסכום הנוסף, לפי ההמלצות, יעלה ב-9 שקלים, ובעמוד האחרון של המסמך: "סיכום וחלופה מומלצת לראש הממשלה" כתוב שהעלאת הסכום הנוסף ל-13 צמודים למדד המחירים לצרכן.
לאה ורון: מדובר על 9 שקלים או על 13 שקלים?
אמיר ברקן: אני מודע למה שאמרת.
אמיר ברקן: למעשה, הוועדה אמרה שבשש שנים הסכום הנוסף יעלה ב-50 שקל.
נחמן שי: ירד, לא יעלה.
אמיר ברקן: אני מדבר על הרדיו.
לאה ורון: הם מפצים את עצמם בזה שהם מעלים את אגרת הרדיו.
נחמן שי: - - - בפני עצמו, כמובן, אבל תכף נדבר על זה.
אמיר ברקן: אגרת הטלוויזיה יורדת.
אמיר ברקן: כדי לפצות על זה אנחנו ממליצים להעלות את הסכום הנוסף שזה אגרת הרדיו.
אמיר ברקן: הוועדה המליצה שבאותן שש שנים סך כול ההעלאה המיוחדת הזאת לא תעלה על 50 שקל במצטבר.
אמיר ברקן: כשאנחנו מחלקים 50 ב-6 זה יוצא פחות או יותר 9, ולכן מה שאני אומר עכשיו זה מה שיהיה.
לאה ורון: זה לא 13, שזה 78.
אמיר ברקן: נכון.
אמיר ברקן: היינו יכולים לבחור להתחיל ב-13, ואז לרדת.
נחמן שי: אתה מוריד אגרת טלוויזיה שאתה מקשה לגבות, ואתה מעלה אגרת רדיו שאתה גובה אותה אוטומטית באמצעות רישיון הנהיגה.
נחמן שי: זה מה שאתה רוצה להגיד, נכון?
נחמן שי: ששם אתה לא משקיע מאמץ כי עושים את זה בשבילך במשרדי הרישוי.
אמיר ברקן: בסיס המשלמים הוא הרבה יותר רחב.
נחמן שי: אז הפראיירים ימשיכו לשלם.
אמיר ברקן: הוועדה בחנה כל מיני חלופות, החל מלהעלות מיסים, להעלות את חשבון החשמל, להעלות ארנונה – כל מיני דברים.
אמיר ברקן: בסופו של דבר היו גם שיקולים משפטיים, היו דעות בוועדה, ופה אני אומר – לבטל למרי את האגרה וללכת רק על הרדיו – היו גם דעות כאלה.
אמיר ברקן: הבחינה המשפטית לא אפשרה לנו ללכת את כל הדרך הזאת עד הסוף - -
כרמל שאמה-הכהן: מה עם חלופה ג' – גביית האגרה באמצעות הכבלים והלוויין עבור - - -
אמיר ברקן: אנחנו הלכנו פה על העברת חוק הנתונים.
אמיר ברקן: זה אנחנו ממליצים, ואנחנו נבקש מכם לקדם את הצעת החוק הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל לגבי חלופה ג' – למה חלופה ג' נחותה לעומת החלופה שבחרתם?
אמיר ברקן: נקודת המוצא הייתה שברגע שחוק העברת נתונים עובר הבסיסים נשארים אותם בסיסים, ורשות השידור אומרת שברגע שהם מזהים את הבן אדם הם יודעים להגיע אליו ולגבות ממנו.
אמיר ברקן: כשעשינו פה "פיין טיונינג" כדי לראות הנטל שזה יכביד על אותן חברות כבלים שיצטרכו עכשיו להפוך להיות גובי מסים של המדינה לעומת המצב שהם צריכים להעביר את הנתונים, אבל המדינה בעצם גובה, מבחינת עלות-תועלת סברנו שזה לא מוצדק.
אמיר ברקן: זאת אומרת לא נקבל יותר הכנסות או לא נביא שיפור דרמטי כתוצאה מכך שנטיל עליהם את הנטל הנוסף לאור הפגיעה שהם יטענו שזה יכול לפגוע בהם.
כרמל שאמה-הכהן: הן כבר גובות מהצרכנים.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה לא יותר יעיל?
כרמל שאמה-הכהן: הן גובות, יש תשלום חודשי.
אמיר ברקן: יש טענה שאני רק מציג אותה כי במסגרת הזמנים שהוועדה נתנה לנו לא יכולנו לערוך שימוע מסודר לחברות.
כרמל שאמה-הכהן: אתם קיבלתם זמן כפי שקיבלתם.
כרמל שאמה-הכהן: אתם אפילו ביקשתם לקצר את הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתם, פחות, פחות.
אמיר ברקן: נכון, אני לא מתלונן.
אמיר ברקן: אני מייצג את עמדת משרד התקשורת שנציגה היה בוועדה, ומה הוא אמר על בסיס זה שאם נעשה שימוע – ודבר כזה מחייב שימוע – כי בעצם אתה מחייב אותם להפוך להיות גובה שלך לצורך העניין.
אמיר ברקן: אז הטענה שנשמעה שברגע שבחשבונית של הלוויין ושל הכבלים יופיע סכום נוסף – 30 שקלים לחודש או 35 שקלים לחודש – יכול להיות שאנשים יעדיפו לוותר לגמרי ולעבור ל"עידן פלוס".
אמיר ברקן: זאת טענה שאומרת שיש פה פוטנציאל לפגיעה בחברות.
אמיר ברקן: בחנו איך הפגיעה בחברות עומדת מול התועלת שנקבל אם בכל זאת נמליץ על הדבר הזה, וגילינו שהתועלת היא שולית.
אמיר ברקן: כי ברגע שנעביר בעזרת
אמיר ברקן: כם את הצעת החוק של איתן כבל שרשות השידור מקבלת נתונים של מנויי הלוויין והכבלים אז ברגע שיש בסיס נתונים רשות השידור יודעת להגיע לאנשים ולגבות.
אמיר ברקן: הבעיה של רשות השידור היא להגיע לאנשים.
אמיר ברקן: ברגע שהיא מזהה את האנשים – היא גובה.
כרמל שאמה-הכהן: והאגרה תישאר עדיין קבועה?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר בית עם עשרה מקלטים ישלם כמו בית עם מקלט אחד?
אמיר ברקן: כן, ודאי.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההיגיון בזה?
לאה ורון: ומה אתם מבקשים להציע בהצעת החוק של חבר הכנסת שי חרמש?
כרמל שאמה-הכהן: למה הסיפור הזה לא צריך להשתנות?
כרמל שאמה-הכהן: למה אבא שלי עם שמונה מכשירים ברמת גן צריך לשלם אגרה זהה לזאת שמשלם קשיש בחדרה כשברור שהוא צורך יותר טלוויזיה מהקשיש?
נחמן שי: לא הבנתי, אתה רוצה שהוא ישלם שמונה פעמים?
כרמל שאמה-הכהן: לא שמונה, איזושהי פונקציה.
נחמן שי: מה, יספרו עכשיו מקלטים?
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל ברגע שהוא מקבל את הנתונים מחברות הכבלים והלוויין יש לך הגודל של הצרכן.
אמיר ברקן: גם היום רשות השידור יודעת.
אמיר ברקן: למשל אצלי יש מקלט טלוויזיה בחדר של הילדים ומקלט בסלון.
אמיר ברקן: היא לא גובה ממני בעבור שני מקלטים.
אמיר ברקן: החוק היום מדבר על - -
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שהיום החוק - -
לאה ורון: הוא שואל, למה.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל למה זה לא יותר יעיל ולא יותר צודק מבחינה סוציאלית.
מיכל רפאלי כדורי: זה לא אומר שהוא צופה ברשות השידור בשמונת המקלטים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: לפי זה לא גובים מאף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא המבחן.
מיכל רפאלי כדורי: כמות המקלטים רק מעידה כמה הוא לא צופה ברשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: כמות המקלטים מעידה על מצב כלכלי – יש איזשהו - - - התאמה ברורה.
אמיר ברקן: אני לא בטוח.
אמיר ברקן: אני חושב שכשעשינו את הבחינות וראינו בלמ"ס על שיעור החדירה של מכשירי טלוויזיה זה כמעט 99%.
דפנה גלוק: 92% פחות מכשיר אחד.
דפנה גלוק: בסופו של דבר זאת החלטת מדיניות.
דפנה גלוק: ההחלטה היא האם להקל או להכביד על משקי בית.
נחמן שי: אני לא מכיר מדינות שגובות על טלוויזיה לפי מספר מכשירים בבית.
נחמן שי: לא מכיר, תגידו לי אם אני טועה.
קריאה: אתה גם לא יכול לדעת כמה מכשירים.
כרמל שאמה-הכהן: אם החוק עובר אתה יודע כמה ממירים יש.
נחמן שי: הם יודעים – הוט ויס יודעים.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שרכב לא משלם את אותה אגרה – רכב יקר לעומת רכב זול - -
אמיר ברקן: זאת באמת שאלה של מדיניות, שאלה של חלוקת הכנסות.
אמיר ברקן: הוועדה לא נכנסה לזה.
אמיר ברקן: אנחנו יצאנו מתוך החוק הקיים.
אמיר ברקן: החוק הקיים גובל במשק בית, ונשארנו - - -
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי, יש לך הרבה מה לומר.
אמיר ברקן: כשאני מחבר את כל הדברים האלה ביחד בעצם חשבנו שהדרך היעילה ביותר לקדם את המלצות הוועדה וגם לאפשר רפורמה ברשות השידור, ושהשר לא ישתמש בסמכותו להעלות את אגרת רשות השידור, כי ההמלצות של הוועדה אומרות ההיפך וגם השר הממונה – ראש הממשלה – אישר את המלצות הוועדה.
אמיר ברקן: זה למעשה, לבוא בדברים עם שי חרמש.
אמיר ברקן: יש לו הצעת חוק שנוגעת לאגרת רשות השידור שעוסקת במתן פטור לבעלי עסקים שמחזיקים מקלטים שבעצם לא קולטים, אלא עובדים במעגל סגור – מצלמות אבטחה או דברים כאלה.
אמיר ברקן: הצעת החוק הזאת עברה בקריאה ראשונה - -
נחמן שי: והם משלמים היום עבור כל מקלט?
נחמן שי: הם אמורים לשלם?
קריאה: משלמים.
נחמן שי: משלמים עבור מקלט?
נחמן שי: אז הם רוצים לשלם עבור מקלט אחד ולהפיץ את זה - - -
אמיר ברקן: לא.
אמיר ברקן: הצעת החוק של שי חרמש זה לא לשלם בכלל.
אמיר ברקן: זאת אומרת אם יש לך טלוויזיה במעגל סגור שאתה לא יכול ולא מסוגל, ופשוט בלתי אפשרי לקלוט דרכו – אני לא יודע בדיוק, האנשים הטכניים אולי יסבירו – הם ייתנו תצהיר, ועל בסיסו הם יהיו פטורים מתשלום אגרה.
אמיר ברקן: הצעת החוק הזאת עברה קריאה ראשונה.
אמיר ברקן: אנחנו דיברנו עם חבר הכנסת שי חרמש, יושב ראש הרשות דיבר אתו, ולמעשה, מה שאנחנו מציעים זה לקחת את המלצות הוועדה שלנו - -
לאה ורון: זה לא עבר בקריאה ראשונה – יש מחלוקת על העלות התקציבית.
אתי בנדלר: יש מספר מחלוקות, אני תכף אתייחס.
אמיר ברקן: היא לא עברה בקריאה ראשונה?
לאה ורון: הוועדה אישרה אותה לקריאה הראשונה, ומשנדרשה עמדת האוצר לגבי העלות התקציבית ביקש המציע שגם מרכז המחקר והמידע של הכנסת יתייחס לעלות התקציבית.
לאה ורון: זה השלב שבו אנו עומדים.
נחמן שי: מה ההיקף של התופעה הזאת?
נחמן שי: זה יוריד את ההכנסות של רשות השידור אם זה עובר.
נחמן שי: יד אחת לא יודעת מה יד שנייה עושה.
אמיר ברקן: דיברנו עם המציע, ובאופן עקרוני הוא מסכים לקדם את הצעת החוק שלו בשינויים המחויבים, ויש חששות, ורשות השידור תציג את החששות – אתה צודק – כדי לא להפוך את הדבר הזה לקרדום לחפור בו.
אמיר ברקן: העיקרון, אמרת, שהוא מוצדק, אבל אלוהים בפרטים – כולנו מסכימים.
אמיר ברקן: בסופו של דבר לקחת את ההצעה שלו, להוסיף עליה את המלצות הוועדה, ולהעביר אותה לאישור הוועדה ולאישור הכנסת מתוך מטרה לסיים את הדבר עד סוף המושב ולהוציא את הרפורמה ברשות השידור לדרך.
אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, אני רוצה, ברשותך, להתייחס לחלק האחרון בדבריו של מר אמיר ברקן ביחס לפלטפורמה שנבחרה להעביר את הרפורמה הזאת בתשלום אגרת רשות השידור או הסכום הנוסף.
אתי בנדלר: אכן יש הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת שי חרמש שאושרה לקריאה ראשונה.
אתי בנדלר: כפי שהזכירה מנהלת הוועדה – היא לא פורסמה עדיין לקריאה הראשונה כי לצורך פרסומה ביקשנו את קביעת העלות התקציבית על-ידי האוצר.
אתי בנדלר: האוצר העביר הערכה תקציבית שהופכת, כמובן, את הצעת החוק הזאת להצעת חוק תקציבית - -
לאה ורון: עשרות מיליוני שקלים.
אתי בנדלר: ומשכך ביקשנו הערכה תקציבית גם על-ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת כדי שהוועדה תקבע בסופו של דבר את העלות התקציבית.
אתי בנדלר: בשלב זה מה שנותר לוועדה לעשות באותה הצעת חוק זה לקבוע את העלות התקציבית ולפרסם את הצעת החוק לקריאה ראשונה, אלא אם כן יתבקש דיון מחדש באותה הצעת חוק כדי לשנות את האמור בה.
אתי בנדלר: מכל מקום, הצעת החוק של שי חרמש, שלצערי איננו כאן, ולכן אני אעביר לו את חוות דעתי בהמשך – חוות הדעת הזאת עוסקת, כפי שאתה הזכרת, בפטור מאגרה למקלטים שאינם קולטים שידורים.
אתי בנדלר: על גבי הצעת חוק זו הממשלה מבקשת "לקחת טרמפ", הייתי אומרת – להשתמש בהצעת החוק הזאת כפלטפורמה שנושא שקשור אכן לאגרה המשולמת לרשות השידור בין ישירות ובין באמצעות אגרת רישיון רכב – תיקון לפקודת התעבורה.
אתי בנדלר: דא עקא שלמיטב הבנתי, הדבר אינו תקין ולא יכול להיעשות בדרך זאת.
נחמן שי: מה הטרמפ?
אתי בנדלר: כשהצעת חוק מתקבלת בקריאה ראשונה- -
נחמן שי: את השימוע אתם רוצים להכניס לתוך הצעת החוק הזאת?
לאה ורון: כן, של הפטורים מהמקלטים שלא משדרים.
אתי בנדלר: כשהצעת חוק עוברת לוועדה, בין להכנה לקריאה ראשונה ככל שמדובר בהצעת חוק פרטית ובין להכנה לקריאה שנייה ושלישית לאחר שהתקבלה בקריאה ראשונה, וזאת בין שמדובר בהצעת חוק פרטית ובין בהצעת חוק ממשלתית, הוועדה מוסמכת, כמובן, להכניס בה תיקונים ובלבד, לגבי הצעת חוק שהתקבלה בקריאה ראשונה, שלא תחרוג מגדר הנושא.
אתי בנדלר: אין הוראה תקנונית לגבי חריגה מגדר הנושא לגבי הצעת חוק שהתקבלה רק בדיון מוקדם.
אתי בנדלר: לכן המבחן הוא עוד יותר רחב מהמבחן החל לגבי הצעת חוק שהתקבלה בקריאה הראשונה.
אתי בנדלר: אבל ברור שלא ניתן לקחת כל הצעת חוק שהתקבלה בדיון מוקדם ולהלביש עליה כל תיקונים שרוצים, ושיש איזושהי זיקה מקרית בינה לבין הצעת החוק, כי אחרת לא יהיה גבול, והממשלה מאוד לא תאהב את העניין, שהממשלה למשל תומכת בהצעת חוק בדיון המוקדם, ולאחר מכן מלבישים עליה דברים שונים לחלוטין שהממשלה לא תומכת בהם.
אתי בנדלר: היו כבר דברים בעולם, ואנחנו עצרנו את הדברים האלה רק בשל העניין שאמרנו שלא ייתכן שהצעת חוק פרטית שהתקבלה בדיון מוקדם תהווה פלטפורמה להרחבתה לנושאים שהזיקה ביניהם לבין נושא הצעת החוק – קיימת, אבל בצורה די קלושה.
אתי בנדלר: זה בדיוק המקרה כאן.
אתי בנדלר: אני לא סבורה שאפשר להרחיב את הצעת החוק של שי חרמש באופן שהיא תהווה פלטפורמה לטיפול בכלל באגרת רשות השידור ובפקודת התעבורה.
אתי בנדלר: לדעתי, הממשלה צריכה להתכבד ולהכין הצעת חוק ממשלתית בעניין הזה או למצוא פלטפורמה ראויה יותר.
אתי בנדלר: אני גם באמת חושבת שזה נושא שיש לו השלכות מספיק רחבות כדי שהממשלה תתכבד ותגיש מטעמה הצעת חוק בנושא הזה.
עידו אציל: אני רק רוצה להזכיר שבדיון ב-15 במאי - -
אתי בנדלר: באיזה נושא?
עידו אציל: בנושא הצעת החוק של שי חרמש.
עידו אציל: היושב ראש אמר שידונו בהצעה בהתייחס להמלצות ועדת החלופות.
עידו אציל: העמדה של הממשלה הייתה בזמנו שאנחנו רוצים להמלצות ועדת החלופות, והיושב ראש ביקש לדון בתוספת בהמשך ביחד.
עידו אציל: זאת הסיבה שאנחנו בעצם רצינו להביא את המלצות ועדת - - -
לאה ורון: כי יש - - - על הנושא התקציבי של רשות השידור.
אתי בנדלר: אני לא זוכרת את מה שאתה אומר.
אתי בנדלר: ייתכן שזה מדויק וזה נכון, אבל עם כל הכבוד הרצון של היושב ראש או של חברי כנסת אחרים לדון ביחד בנושאים שיש להם השלכה על כיסו של הצרכן בכלל ועל תקציב רשות השידור בפרט בעניין הזה – הרצון הוא רצון ראוי.
אתי בנדלר: השאלה היא האם אפשר לעשות את זה באותה הצעת חוק.
אתי בנדלר: זאת אומרת, כשרשות השידור אמרה שהצעת החוק של שי חרמש תיצור גירעון עוד יותר גדול בתקציב רשות השידור, אם תתקבל, אז ברור הרעיון לדון בסבך כל ההכנסות של רשות השידור מאגרות ביחד.
אתי בנדלר: אבל זה לא אומר שצריך לעשות את זה באותה הצעת חוק.
אתי בנדלר: זה שרוצים שתהיה ראייה רוחבית על הנושא הזה, זה ראוי ונכון, אבל המסקנה העולה מזה היא לאו דווקא שכל הנושאים האלה צריכים להיות בהצעת חוק אחת.
לאה ורון: אני מחזיקה את הפרוטוקול של 15 במאי, והיושב ראש אומר שהוא מוכן להמתין עם הצעת החוק של חבר הכנסת שי חרמש למסקנות הוועדה.
נחמן שי: כמה ההצעה של שי עולה?
נחמן שי: למרות שאנחנו סוטים בכלל, זה לא נושא הדיון.
נחמן שי: הנושא הוא הצעה של שי חרמש, וצריך לחשוב מה עושים עם אגרת רשות השידור.
אמיר ברקן: הנושא הוא נושא רחב.
אמיר ברקן: להבנתי, אנחנו לא כל כך מערבבים.
אמיר ברקן: ננמיך כאן את הלהבות – מדובר פה על 9 שקלים.
נחמן שי: זה להבות?
נחמן שי: אתה לא היית בכלל בדיונים, כנראה.
לאה ורון: הוא היה, מר ברקן.
אמיר ברקן: מדובר פה ב-9 שקלים, לא מדובר פה על מהפכה דרמטית.
אמיר ברקן: אני ציינתי שבוועדה גם היו קולות יותר קיצוניים שאמרו – רק רדיו, רק אגרת רדיו.
אמיר ברקן: זה מופיע פה.
אמיר ברקן: אני לא מדבר על זה.
אמיר ברקן: מדובר פה על משהו מידתי, משהו שאמור לסגור את העניין.
אמיר ברקן: יש פה רשות שידור, יש פה עובדים, יש פה רפורמה שצריכה לצאת לדרך, יש הסכמי שכר שצריכים להיכנס לתוקף, יש לנו מושב שנגמר -29 בחודש.
אמיר ברקן: יש חוק שהוועדה ביקשה מאתנו לפני שהשר מפעיל סמכותו לעשות ועדה – עשינו.
אמיר ברקן: בעקבות הוועדה הממשלה שינתה את דעתה.
אמיר ברקן: הרי אני מזכיר, הממשלה רצתה להעלות את האגרה, שינתה דעתה, אגרת הטלוויזיה תרד לא רק בשנה אחת, אלא בשש שנים.
אמיר ברקן: צריך להסתכל על הדברים כמכלול.
אמיר ברקן: יש גם הצעת החוק של שי חרמש שיכול להיות שיש בה סיכונים.
אמיר ברקן: במהלך השבוע דיברנו איתו, יושב ראש הרשות דיבר איתו, הציג לו את הרעיון באופן כללי.
אמיר ברקן: הוא הביע את הסכמתו העקרונית.
אמיר ברקן: אנחנו מבקשים השבוע להמשיך ולדון איתו יחד עם היועצת המשפטית כדי להסתכל על הצעת החוק שלו, לראות איך באמת עושים את הגידורים ואת האיזונים הנכונים, ובסופו של דבר הבקשה שלנו היא כן – לדון בהצעת החוק של שי חרמש בתיקונים שיוסכמו ובמקביל גם להכניס את המלצות הוועדה לתוכה מכלל השיקולים הרחבים שהצגתי פה.
אמיר ברקן: החלופה יכול להיות – בסדר, השר לא ישתמש בסמכותו, נמתין למושב הבא, רשות השידור תמשיך להיות כמו שהיא, וניפגש פה במושב החורף.
אמיר ברקן: זאת גם אפשרות.
נחמן שי: אין חולק על כך שרשות השידור חייבת להתקיים וחייבת לתפקד.
נחמן שי: יש לנו תפקיד ציבורי חשוב, וצריך לתת לה אמצעי מימון, אסור לה שתהיה פושטת יד או פושטת רגל.
נחמן שי: זאת צריכה להיות הנחת יסוד של כולם.
נחמן שי: אני שמח שאתם מבינים את זה.
נחמן שי: שנית, שצריך לחזק את ההכנסות של רשות השידור כי היא לא מצליחה להתמודד, זאת עובדה – שנה אחרי שנה היא בגירעונות או בתקציבים לא מאושרים וכן הלאה – צריך לבחון את זה.
נחמן שי: יש צד ההתייעלות ואולי הרפורמה בבוא הזמן, ויש צד של הכנסות, איך אנחנו בכל זאת מחזקים אותם.
נחמן שי: אותה הצעה שמורידה אותנו כל שנה ב-5%.
נחמן שי: ברור שהיא הייתה הצעה מאוד נחמדה בשעתו, אבל אף אחד לא הסתכל מה היא אומרת כמה שנים קדימה, ועכשיו הם משלמים את המחיר.
נחמן שי: המחשבה הבאה שצריך להוריד בצד אחד כדי להראות שמורידים, ובצד אחר להעלות היא – אני לא רוצה להעליב אף אחד, אבל היא לא חכמה.
נחמן שי: אין סיבה להעלות את אגרת הרדיו כי לא קורה שום דבר ברדיו שמשנה את המצב.
נחמן שי: אתה משלם יותר – אתה מקבל יותר.
נחמן שי: אתה לא תקבל יותר – הרדיו הוא מספיק טוב, הוא לא צריך יותר, הוא רדיו טוב מאוד אפילו.
נחמן שי: הנקודה, אם אפשר – בואו נמתן את ההורדה.
נחמן שי: אם אין מספיק אנשים בכנסת שיכולים להגיד שלא להוריד ב-5%, תוריד ב-3% ותחזיר לעצמך ולא תעלה באגרת רדיו.
נחמן שי: למה המשחק?
נחמן שי: הרי כל אחד מבין – אתה מוריד את אגרת הטלוויזיה ומעלה את אגרת הרדיו.
נחמן שי: תשאיר את אגרת הרדיו במקומה, בטח היא עולה באופן הדרגתי מדי פעם, ותמתן את הירידה מ-5% ל-3%.
נחמן שי: על זה לא תהיה קטסטרופה.
קריאה: רק למען הדיוק, חבר הכנסת שי, זה לא נקרא אגרת רדיו, זאת תוספת לאגרת רשות השידור.
נחמן שי: בסדר, אני לא יודע את הטרמינולוגיה, אבל הרעיון הוא שלא תגבה יותר על רדיו, תמתן את הירידה.
נחמן שי: האם אפשר לעשות את זה?
נחמן שי: יש עוד רעיונות, אבל כל אחד מהם זה לגעת במערכת מאוד עדינה, החל בלפתוח ולהגדיל את היכולת של רשות השידור בתשדירי השירות שלה, אולי לאפשר לה פרסומת.
נחמן שי: השוק הזה לא גדל כמו שחשבנו שהוא גדל.
נחמן שי: אני מדבר על שוק השידור בישראל, אז יכול להיות ששוק הפרסום כן גדל, אז לפגוש את הגידול בשוק הפרסום באמצעות מתן אמצעים יותר טובים לרשות השידור.
נחמן שי: אבל אני יודע שבזה יזדעזעו אמות הסיפים, אז צריך להיות זהירים.
נחמן שי: לכן אני רוצה לשמוע את תגובתכם להקטין את ההקטנה.
נחמן שי: אבל תצטרך להסביר, למה אתה מעלה את אגרת הרדיו במקביל.
נחמן שי: אני מסכים שרשות השידור זקוקה לגידול באמצעים, אני מסכים, אסור לפגוע בהם בפגיעה הנמשכת והולכת הזאת, זה לא הגיוני.
נחמן שי: העניין של העברת בסיס הנתונים של הוט ויס, אני מניח שהם יצעקו צעקה גדולה.
נחמן שי: אני רק רוצה להשתכנע שמשפטית זה אפשרי, ושאין פה פגיעה בפרטיות, בכל מיני חופשים שאזרח במדינת ישראל נהנה מהם.
נחמן שי: אני עושה עסקה עם יס, והם לא אמורים להעביר כל אינפורמציה ממני לשום גורם שהוא – לא לחברת שיווק כזאת ולא לרשות – אז צריך לבדוק אם זה תקין.
נחמן שי: אני יודע שהם מתנגדים לזה, אבל כאן אני רוצה להשתכנע.
נחמן שי: בעניין הראשון תגידו לי מה דעתכם – יכול להיות שיש פתרון יותר טוב.
נחמן שי: אני בטוח שהשקעתם בזה יותר זמן ממה שאני משקיע, אבל אני לא בטוח שלאורך שנים אני לא השקעתי בזה זמן מאשר אתם.
אמיר ברקן: כרגע המצב החוקי הקיים הוא שלראש הממשלה או לשר הממונה יש סמכות או להקפיא או לא.
אמיר ברקן: זאת אומרת אין לו סמכות לשחק באחוזים - -
אמיר ברקן: כי אין לו סמכות בחוק.
אמיר ברקן: יש לו כרגע סמכות בחוק או להקפיא או להוריד.
נחמן שי: אז אם תקפיא את ההורדה לשנתיים אז אתה עושה אותו דבר.
אמיר ברקן: בסדר, על זה דנה הוועדה והחלופה הזאת גם עמדה בפניה, והמליצה מה שהמליצה.
נחמן שי: הקפאת ההורדה ציבורית נתפסת יותר טוב מאשר הגדלת אגרת הרדיו בשלב הזה, אף על פי שזה סכומים מזעריים, אני יודע – זה כלום.
נחמן שי: אבל סתם התחושה שפתאום אתה מייקר אגרה.
נחמן שי: כאן אתה מקטין את ההורדה.
נחמן שי: תחשבו על זה, ציבורית זה יתקבל יותר נכון.
נחמן שי: אני אומר לך, אני משקיע בזה.
אמיר ברקן: בן אדם שיש לו מקלט ואוטו ישלם פחות.
אמיר ברקן: אתם צריכים להבין את זה.
נחמן שי: אתה מערבב פה שני סוגים של אוכלוסיות.
נחמן שי: יהיה אחר כך קשה להסביר את זה, למה אתה מוריד פה ומגדיל שם.
נחמן שי: זה מין משחק שהוא מאותה קופה בסופו של דבר.
נחמן שי: לא הגיוני, בעיניי.
כרמל שאמה-הכהן: מר כץ, בבקשה.
אבי כץ: אני רק רציתי להעיר לדבריה של היועצת המשפטית.
אבי כץ: אם החוק של חרמש בא לפטור מאגרה מי שלא קולט שידורים אז זה מיותר כי כבר בג"ץ גיורא שור ב-97' נגד רשות השידור קבע שמקלט ישלמו רק עבור קליטת שידורים.
אבי כץ: אז אם זה בא לפטור, זה מיותר.
לאה ורון: אנחנו לא עוסקים עכשיו בהצעת החוק.
אבי כץ: מה שהיא אמרה.
כרמל שאמה-הכהן: היא דיברה על הפלטפורמה של הצעת החוק, לא על המהות של הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: הוא איננו כאן, וזה לא על סדר היום.
אבי כץ: אני רוצה להבהיר לוועדה – לא מדובר פה במקלטים שאין להם יכולת קליטה.
אבי כץ: כל המקלטים האלה שהם במעגל סגור הם מקלטים מעל 26 אינץ', ואין אפשרות להוציא את טיונינג מזה ולהוציא את אפשרות הקליטה.
אבי כץ: לכן לא מדובר במקלטים שאין להם יכולת קליטה; מדובר במקלט רגיל כמו שמוחזק - -
אתי בנדלר: שאינם משמשים לקליטת שידורים, אוקיי?
אבי כץ: בג"ץ נתן גם על זה את דעתו, שלא נכנסים לעניין השימוש.
אבי כץ: כי אותו דבר יש גם בבית.
אתי בנדלר: הצעת החוק באה לשנות את המצב המשפטי.
אבי כץ: אז יש השלכה גם על בתי האב של האזרחים.
אתי בנדלר: הצעת החוק הזאת היא לא על סדר היום כרגע.
לאה ורון: המציע לא בחדר של הוועדה.
אבי כץ: בג"ץ שור קבע שצריך לשלם.
אבי כץ: כל הלחצים שבאו לעניין החוק של חרמש באו כתוצאה מכך שאנחנו התחלנו לאכוף את האגרה בבתי עסק, ואז קמה צעקה לעניין הזה של מעגל סגור ולא מעגל סגור.
לאה ורון: מר כץ, אנחנו שוב מעלים בפניך את הנושא שהצעת החוק איננה על שולחן הוועדה, והמציע אינו קיים.
לאה ורון: תשמור את כל הדברים החשובים שלך לדיון בהצעת החוק.
אבי כץ: אבל זה הולך לקריאה ראשונה, ואנחנו התנגדנו.
לאה ורון: אבל כרגע לא עוסקים בזה.
אבי כץ: יהיה עוד דיון?
אמיר ברקן: יהיה עוד דיון.
אבי כץ: לפני הקריאה הראשונה?
אמיר ברקן: הרי אמרתי שאנחנו מבקשים עוד השבוע יחד איתכם ויחד עם היועצת המשפטית של הוועדה ויחד עם הממשלה, לשבת עם המציע, עם שי חרמש.
אמיר ברקן: דיברנו אתו רק באופן - -
לאה ורון: בכל מקרה מחויב להיות דיון בהצעת החוק עצמה גם אלמלא הבקשות שלכם ואלמלא כל הוועדה, מאחר שיש מחלוקת לגבי העלות התקציבית של הצעת החוק.
אבי כץ: המציע לא היה גם כאשר הועלתה הצעת החוק וגם לא בא לוועדה שלנו.
זיו מאור: אני מהאגודה לזכות הציבור לדעת.
זיו מאור: ועדת הבדיקה הורידה מסדר היום את האפשרות שאנחנו תמכנו בה לנושא של אגרת רכב בטענה שזה פוגע בעקרון הזיקה שנקבע על-ידי בית המשפט.
זיו מאור: אנחנו חושבים שהמעמד הנורמטיבי של העיקרון הזה שמקורו בחוק, שאנחנו מדברים כעת על - - - נמוך מהזכות שתהיה לפרטיות שתיפגע בעקבות מסירת המידע מחברות הכבלים והלוויין.
זיו מאור: זה עיקרון שהמעמד שלו פחות, ולכן אנחנו חושבים שהורדה מסדר היום של עניין אגרת הרכב היא לא נכונה, גם מהסיבה שמאחוריה עמדנו כל הזמן – הנושא של הרגרסיביות, של המס במתכונת הנוכחית – בעיה שלא תיפתר בהצעה, אלא אם אנחנו נגביר עוד יותר את הפגיעה בפרטיות ונבקש מחברות הכבלים והלוויין גם למסור מידע על מספר הממירים שנמצאים בכל מנוי.
זיו מאור: בשל הטעמים של הפגיעה בפרטיות, בשל הטעם של הרגרסיביות של המס, ובשל העובדה שהעיקרון שנקבע על-ידי בית המשפט נראה עיקרון שראוי ונכון לשנות אותו בחוק, נכון להעלות על סדר היום בכל זאת את הדיון בנושא של גביית כל האגרה באמצעות אגרת הרכב.