GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב בילסקי: אנחנו עשינו פה נוהל שהפך לחוק שיש לו סיכוי.
זאב בילסקי: הייתי רוצה לתת לנוהל הזה סיכוי.
זאב בילסקי: אם הייתה במדינת ישראל אפשרות לאגף התנועה, לאדון ברונו ידידנו הטוב, לקבל עוד 5000 שוטרים עם ניידות, עם מצלמות, מה אני אגיד לך, יכול להיות שהיינו מביאים בשורה לעולם.
זאב בילסקי: אני מכיר את משטרת ישראל.
זאב בילסקי: למשטרת ישראל יש היום 27 אלף 340 שוטרים בשביל הכל.
זאב בילסקי: כל יום מטילים עליה משימה נוספת.
זאב בילסקי: כל יום המשטרה צריכה לעשות.
זאב בילסקי: כל חוליי החברה הישראלית זה משטרה.
זאב בילסקי: כשאבי נאור הקים את "אור ירוק" הוא כתב לשינוי תרבות הנהיגה.
זאב בילסקי: אמרתי לו, אבי, אתה יודע מה, תוריד את הנהיגה, בוא נעשה משהו לשינוי התרבות.
זאב בילסקי: אנחנו חיים פה במדינה שהתרבות שלה לוקה ב-0.
זאב בילסקי: אנשים מרשים לעצמם לעשות מה שלא היו מרשים בכל מקום אחר.
זאב בילסקי: אנחנו רואים את זה על הכביש.
זאב בילסקי: זה לא סתם.
זאב בילסקי: אותם בריונים שאנחנו רואים על הכביש הם בריונים.
זאב בילסקי: הם עושים את זה במגרש הכדורגל, הם מרשים לעשות את זה על הכביש.
זאב בילסקי: אם יכולתי להביא את המשטרה לא הייתי צריך את החוק הזה.
זאב בילסקי: אני פה נעזר בציבור.
זאב בילסקי: אנחנו נתאזר כולנו בסבלנות, ננשוך שפתיים.
זאב בילסקי: חלק יהיו סתם תלונות.
זאב בילסקי: אם יהיה נהג שנקבל עליו תלונה אחת אחרי השנייה בחדרה, פעם ברעננה ופעם באילת אנחנו נטפל בו ברצינות.
זאב בילסקי: ניקח לו את האוטו, נוציא אותו.
זאב בילסקי: יכול להיות שחסכנו חיים של בן אדם.
זאב בילסקי: תראו לי כל אלה שיושבים פה כמה פעמים בחיים שלכם יצא לכם לחסוך חיים של בן אדם.
זאב בילסקי: לא קצת כסף, חיים של בן אדם.
זאב בילסקי: כל שבוע אני בבית לוינשטיין.
זאב בילסקי: אם אתם לא מאמינים, אני אקח אתכם לשם.
זאב בילסקי: תראו מה קורה לאנשים האלה.
זאב בילסקי: תראו את אותם נהגים בריונים שפגעו לא רק בחיים שלהם אלא באלה שנסעו ממול.
זאב בילסקי: אני שמעתי היטב את מועצת המובילים.
זאב בילסקי: אני אומר לכם שמכל מלמדיי השכלתי.
זאב בילסקי: אני אבוא בדברים עם הרשות שכעבור שנתיים יתקיים פה דיון לאור הלקחים שהפקנו מאימוץ התקנות ומהחוק.
זאב בילסקי: הדיון הזה יכלול את כל הסטטיסטיקות שתתקבלנה.
זאב בילסקי: אנחנו נשב ונדון.
זאב בילסקי: היה ונראה כעבור שנתיים שיכול להיות שכל מה שהתעסקנו אלה דברים זוטרים, לא שווים שום דבר, אז מי שישב פה יהיה מספיק אמיץ כדי להגיד שהגענו לסוף הדרך.
זאב בילסקי: אני אומר לכם שמתוך מה שראיתי בחברות רציניות, מקציני בטיחות רציניים החוק הזה.
זאב בילסקי: אני תחקרתי את זה בצבא, בחיל האוויר.
זאב בילסקי: מה שהצבא עשה בחיל האוויר עם נוהל 6, שהיום זה הופך להיות לחוק, יכול להיות סימן.
זאב בילסקי: אם תיקחו את החברה המרכזית למשקאות ואת מה שהיא עשתה עם משאיות, עם נהגים אתם תראו לאיזה הישגים הם הגיעו כתוצאה מזה.
זאב בילסקי: אנחנו נדאג לדבר גם עם משרד התחבורה על-מנת שיפרסם את הנוהל, כדי שאנשים ידעו על מה הם מתלוננים, כדי לנסות ולחנך אנשים לתרבות של לא לראות ולעזוב.
זאב בילסקי: אני רוצה להודות לחברים הטובים שלי ב"אנשים באדום".
זאב בילסקי: אני רוצה להודות לכם על היוזמה.
זאב בילסקי: אני רוצה להודות לקציני הבטיחות של מדינת ישראל, לאנשים שעושים את העבודה.
זאב בילסקי: אני מרגיש שאני שותף שלכם, שאני חבר שלכם.
זאב בילסקי: אנחנו נמשיך הלאה.
זאב בילסקי: אני רוצה להזמין את כל מי שיש לו רעיונות טובים לפנות אלי, לא לבזבז את הזמן.
זאב בילסקי: אם אני רואה הצעת חוק שנראית לי מקדמת נעשה את זה.
זאב בילסקי: תודה אחרונה ליושב-ראש הישיבה שהסכים לעזוב את כל מה שהוא עשה, לבוא לפה ולהיות שותף להעברת התקנות.
נחמן שי: תודה, חברים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את הדיון הראשון היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הסדר החוב המלא "בדלק נדל"ן".
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה קיימה לפני מספר חודשים דיון בסוגיית הסדר החוב המתגבש ב"דלק נדל"ן".
כרמל שאמה-הכהן: בסיכומו של דיון קראה הוועדה לבעל השליטה, מר יצחק תשובה, לשפר את הצעתו למחזיקי האג"ח.
כרמל שאמה-הכהן: מאז היו מספר התנהלויות, גם במסגרת בית-המשפט המחוזי, גם במסגרת משא ומתן בין הקבוצות השונות, הסדרות השונות, לבין נציגי בעל השליטה.
כרמל שאמה-הכהן: בימים האחרונים מתגבש הסדר סופי שהוא, כפי שמסתמן, הסדר משופר.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה קיבלה תלונה של נציגים לפחות של מחזיקי סדרה אחת מסדרות האג"ח הרלוונטיות.
כרמל שאמה-הכהן: ורצינו לבדוק, לקיים ישיבת מעקב, לראות מה מידת השיפור בהצעה, אם היא כבר הצעה באמת סבירה.
כרמל שאמה-הכהן: ומה בסיס הטענות של אותם מחזיקי אג"ח שטוענים שהם מקופחים, שלא נוהל איתם משא ומתן בתום לב, שבעצם ההצעה המתגבשת הסופית היא עדיין הסדר בעייתי כי הוא לא סביר בנסיבות העניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שנפתח בכך שנציגיו של מר יצחק תשובה בחברה יציגו את ההסדר הסופי.
כרמל שאמה-הכהן: אחריהם ידברו נציגי סדרות האג"ח ומשם נתקדם בדיון.
רוברט אילטוב: אחרי ההצגה של נציגי תשובה אני רוצה כמה מלים כי אני חייב ללכת.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אילטוב ידבר אחרי הצגת ההסדר.
רוברט אילטוב: אני רוצה לשמוע.
כרמל שאמה-הכהן: מי מטעמכם יציג?
ערן מיטל: מספר דברים לפני שנציג כמה דברים שקשורים להצגת ההסדר.
ערן מיטל: קודם כול, אני חייב לציין שבאמת אנחנו מגיעים לרגע ההכרעה, זה רגע קריטי.
ערן מיטל: החברה מזה שנה מנהלת משא ומתן אינטנסיבי, קשה, מול גורמים רבים.
ערן מיטל: אם זה מחזיקי אגרות החוב, עם הנציגויות, אם זה הבנקים, אם זה הרשויות, ובעל השליטה והחברה.
ערן מיטל: אין ספק שזה הסדר מאוד מורכב.
ערן מיטל: דבר שני שחשוב לציין, שבוא לא נשכח את המצב ש"דלק נדל"ן" נמצאת בו היום.
ערן מיטל: החברה בגרעון של 2.4 מיליארד ש"ח, חברה שעברה משבר בעקבות המשבר העולמי שקרה.
ערן מיטל: וחייבים לקחת את הנקודה הזאת לתשומת לב בכל חשיבה על ההסדר ועל המצב של "דלק נדל"ן", ועל המצב של בעלי אגרות החוב היום ובכלל.
ערן מיטל: אי-אפשר להתעלם מהמצב שהיא נמצאת.
ערן מיטל: אנחנו צריכים גם לזכור שהיום אין לחברה יכולת להמשיך להישאר במצב של אי ודאות, ולכן אין לה ברירה אלא לקבל הכרעה.
ערן מיטל: בכל פורום אפשרי אמרתי, ואני חוזר על זה, על עמדת החברה, שההסדר הוא חלופה שהיא טובה בצורה משמעותית מהחלופה של פירוק.
ערן מיטל: חלופה של הסדר היא חלופה יחידה של החברה להתאושש וגם לשלם סכומים העולים בהיקפים אדירים על המצב של בעלי אגרות החוב היום.
ערן מיטל: ופה גם צירפנו, מעבר לעמדת ההנהלה, בחומר שפרסמנו, חוות דעת כלכלית שתומכת בעמדת ההנהלה.
ערן מיטל: ובכל פורום אפשרי אפשר להוכיח את זה, אלה דברים שהם ברורים.
ערן מיטל: לעניין השיפור בהצעה, אם אני לא טועה, הדיון האחרון היה בנובמבר 2011.
לאה ורון: ב-30 בנובמבר.
ערן מיטל: באותה הצעה היתה הצעה שנקראת "מתווה ברנע".
ערן מיטל: הוצע על-ידי בעל השליטה הזרמה של 250,000,000 שקל וויתור על 80,000,000 שקל של חובותיו.
ערן מיטל: זה נכון שהיתה קריאה שלך לשיפור ההצעה, ואכן ההצעה שופרה בצורה משמעותית ביותר.
ערן מיטל: מאז המספרים קפצו פי כמה וכמה, יש הזרמה מהותית של בעל השליטה.
ערן מיטל: מעבר לאותם 250 שהיו, הוא מזרים 40,000,000 שקל במזומן.
ערן מיטל: בנוסף הוא מזרים עוד 205,000,000 שקל למחזיקי אגרות החוב.
ערן מיטל: לאור לוחות הזמנים, האנשים שירצו לדבר, לא נפרט כרגע את הזמנים, אבל זה פרוס והכל מפורסם ונושא של ריביות, וההסדר הוא, כפי שאמרתי, מורכב.
ערן מיטל: בנוסף לכך, הוא נותן ערבות לסדרת אג"ח של החברה בסכום של 400,000,000 שקל.
ערן מיטל: אם בנובמבר החברה חשבה שהיא תוכל לשרת את אותם 400,000,000 שקל למחזיקי אגרות החוב ממקורותיה העצמיים, נכון להיום, לפי דוח מקורות ושימושים שפרסמנו, אין כך הדבר.
ערן מיטל: ולכן הוא, בנקודת זמן של היום, אמור לשלם את אותם 400,000,000 שקל.
ערן מיטל: זה בנוסף.
כרמל שאמה-הכהן: ה-400 זה סדרת אג"ח שמונפקת במסגרת ההסדר.
ערן מיטל: במסגרת ההסדר, שהיום, לפי דוח מקורות ושימושים, החברה לא מסוגלת לשרת אותה.
ערן מיטל: מעבר לאותם 80 שהוא ויתר אז, הוא הסכים לוותר על עוד 40,000,000 שקל שהחברה חייבת לו.
ערן מיטל: אז בכל החיבור של כל הנתונים, והערבויות שהוא נותן, והמזומנים שהוא נותן והחובות שהוא מוותר, בכל הסכומים האלה, ובנוסף לריביות – לסכומים האלה יש ריבית מוגבלת של 2% לשנה, ומאחר והתקופה פה ארוכה אז הסכום מצטבר – אז בחיבור כל הסכומים האלה התרומה שלו עולה על מיליארד שקל, ואין ספק שזה שינוי משמעותי לעומת מה שהיה בהצעת נובמבר.
ערן מיטל: אין ספק, כפי שאמרתי, שההצעה הזאת, לעניות דעת החברה, היא טובה למחזיקים לעומת הצעת הפירוק.
ערן מיטל: חשוב לי גם להדגיש, אנחנו שומעים בתקשורת ויש אספות של מחזיקי אגרות החוב, היו אתמול שתיים, שיש כל מיני ספינים תקשורתיים שמדברים על אפשרויות לקבל כספים עודפים במסגרת של פירוק.
ערן מיטל: אני מתעסק אך ורק בעובדות, אני לא מתעסק בתהיות, בהפרחת בלונים, על תביעות כאלה ואחרות.
ערן מיטל: עד היום אף אחד לא בדק ולא הביא ראיות לדברים.
ערן מיטל: ולכן צריך לשים את מה שוודאי, ככל שאפשר – גם ההסדר יש לו הנחות כמובן – לעומת הפירוק.
ערן מיטל: כשבפירוק, צריך לזכור, לפי חוות דעת שפרסמנו, המחזיקים אמורים לקבל 6% מסך כל החובות שלהם – להזכיר לכולם, החובות היום עולים על 2 מיליארד ש"ח – כאשר ה-6%, אני אומר שלהערכתי האישית זה המקרה המקסימלי, להערכתי זה גם יהיה פחות.
ערן מיטל: ולכן כמשווים את כל הנתונים, גם מה שהיה בוועדה הקודמת וגם את החלופות, להערכתי התשובה ברורה.
ערן מיטל: בסוף היום, אנחנו אומרים את זה בכל פורום אפשרי, מי שצריך לקבל את ההחלטה זה המחזיקים.
ערן מיטל: זה לא החברה, זה לא בעל השליטה, הם יצטרכו לעשות את החלופה.
ערן מיטל: ונקודה אחרונה שהעלית לגבי המשא ומתן.
ערן מיטל: מי שבחר את הנציגויות זה לא החברה.
ערן מיטל: לכל סדרת אג"ח יש שלוש סדרות, הם בחרו את הנציגויות.
ערן מיטל: החברה ניהלה את המשא ומתן עם חלקן, כל אחד מטעמו שלו, החברה היתה פתוחה לכל אחד לשבת ולדבר 24 שעות.
ערן מיטל: לגבי המחזיקים הפרטיים, שאנחנו שומעים לאחרונה שמתאגדת הקבוצה.
ערן מיטל: אל"ף, יש נציגויות, כל המשא ומתן נעשה מול הנציגויות, שהמחזיקים בחרו אותן, לא החברה.
ערן מיטל: ולכן לחברה אין קביעה מי יהיה הנציגים שלה.
ערן מיטל: מאחר ומדובר ב-2 מיליארד ש"ח, אין החברה יכולה לשבת עם כל מחזיק ומחזיק, מדובר פה באלפי מחזיקים, ולכן המוסד של הנציגות זה המוסד שאתו ישבנו והגענו להסדר הנוכחי, אותו פרסמנו.
ערן מיטל: זה ההסדר שעומד על הפרק, אין הסדר אחר.
ערן מיטל: את ההכרעה צריך לקבל עכשיו.
ערן מיטל: ככל שמושכים את התהליך המצב של החברה הולך ומתדרדר.
ערן מיטל: החברה נמצאת באי ודאות, מחזיקה בכוחות עילאיים את המצב בשביל לא לדרדר אותו.
ערן מיטל: כל דרדור במצב בעצם פוגע בסוף היום שוב במחזיקים, גם בעניין של פירוק.
ערן מיטל: ולכן אני מקווה שבאמת ההכרעה תיפול בחודש הקרוב, ואני מקווה שהמחזיקים יקבלו את ההחלטה הנכונה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מסביר את ההתנגדות שעדיין קיימת להסדר שאתה מציע?
ערן מיטל: קודם כול, אני מתעסק במספרים, אני לא פרשן, אבל בכל זאת אתייחס למה ששאלת.
ערן מיטל: אף אחד לא אוהב להפסיד כסף, ואין ספק שברגע שיש הפסד כספי יש כאב לאנשים וזה מובן.
ערן מיטל: אבל שוב, אנחנו לא ניכנס להחלטות של כל אחד, למה כל אחד השקיע ובאיזה אג"ח הוא בחר, ואיזה בטוחות היו לנגד עיניו ואם הוא בחן את השווקים.
ערן מיטל: אין ספק שאג"ח של חברה ציבורית שמתעסקת בנדל"ן מניב זה לא אג"ח של ממשלה.
ערן מיטל: ואין ספק שאם ראינו חברות בנות שהממשלה שלטה בהן ונפלו, אז זה יכול לקרות גם בחברות ציבוריות, וזה יקרה, וזו לא האחרונה שתיפול וייפלו עוד חברות.
ערן מיטל: אין מה לעשות, בעסקים לא תמיד מצליחים.
ערן מיטל: החברה הזאת בסוף היום כשלה, ויש פה הפסדים.
דב חנין: השאלה המעניינת היחידה העיקרית היא מי ישלם את המחיר חוץ ממחזיקי אגרות החוב.
דב חנין: הם אלה שישלמו, הם ישלמו הרבה, הם יפסידו.
דב חנין: מי נושא באחריות?
דב חנין: מי משלם את המחיר?
דב חנין: למה רק מחזיקי אגרות החוב, שהם לא שחקן אקטיבי, הם בסופו של דבר סוג של שחקן פסיבי, הם עשו שגיאה, השקיעו בחברה שלכם, אבל לא צריך להעניש אותם בצורה כל כך קשה.
דב חנין: יש אנשים אחרים שקיבלו החלטות והשקיעו וניהלו את העניין.
כרמל שאמה-הכהן: מה השאלה, חבר הכנסת דב חנין?
דב חנין: השאלה שלי פשוט מי משלם את המחיר ולמה רק מחזיקי אגרות החוב משלמים את המחיר.
דב חנין: למה אנחנו מסכימים למצב כל כך אבסורדי וכל כך משונה שההפסדים כולם מתגלגלים על אלה שהכי פחות אחראיים להם?
אסתר כץ: והשאלה היותר - - -
כרמל שאמה-הכהן: סליחה, גברתי, תדברי בזמנך.
כרמל שאמה-הכהן: הוא חבר כנסת, מותר לו להתפרץ.
רוברט אילטוב: להעיר הערות ביניים, לא להתפרץ.
ערן מיטל: אני אענה.
ערן מיטל: קודם כול, לצערי הרב, יש הרבה אנשים שפה מפסידים.
ערן מיטל: פעם אחת, מפסידים כמובן בעלי אגרות החוב.
ערן מיטל: מי שקרא את ההסדר, גם הבנקים, חלקם, הולכים להפסיד כסף בסוגיה הזאת, גם חברות קשורות הולכות להפסיד כסף.
כרמל שאמה-הכהן: זאת נקודה מעניינת, תציג את זה לוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: יש בנקים שעוברים גם תספורת?
ערן מיטל: אני תיכף אציג את זה.
ערן מיטל: יש גם בנקים שהולכים להפסיד, וכולם, תיכף אני אתייחס לזה, הכול מגיע ומתכנס לאותה הנקודה.
ערן מיטל: אבל אלה לא רק המפסידים, גם בעלי מניות פה מקרב הציבור מפסידים כסף.
אביעד ויסולי: גם קופת המדינה.
ערן מיטל: גם בעל השליטה מפסיד פה כסף, הוא תורם כסף לחברה.
דב חנין: הוא תורם.
יהודה רסלר: הוא גרם לאסון.
יהודה רסלר: רק תשובה מרוויח.
קריאה: הוא קונה פטור, הוא לא תורם.
רוברט אילטוב: הוא מזרים כסף, נו באמת.
רוברט אילטוב: עכשיו אנחנו נשפר פה את ה - - -
ערן מיטל: אני מקבל את ההערה.
ערן מיטל: הוא מזרים כסף, הוא לא תורם.
ערן מיטל: אבל זו לא חברה שבסוף היום יש לה שווי, אז המונח תורם הוא לא כי אני נותן לו צל"ש אלא הוא נותן כסף לחברה שבעצם אין לה שווי.
ערן מיטל: יש פה הרבה מפסידים.
ערן מיטל: צריך לזכור, שעם כל הכבוד, כל אחד צריך לקבל את ההחלטה שלו ולבחון את כל הנתונים שהיו לו בתחילת הדרך.
ערן מיטל: שאלתם למה בעלי אגרות החוב מפסידים.
ערן מיטל: יש פה עסק שכשל.
ערן מיטל: לא היו בטוחות, לא נדרשו בטוחות, יש מצב נתון, זה נורא קל היום לבחון בדיעבד.
ערן מיטל: אם זה היה אג"ח של ממשלת ישראל, אז יכול להיות שהוא היה מוחזר במלואו והריבית היתה מסוימת.
ערן מיטל: לקחו פה סיכון, יש סיכון וסיכוי ויש הפסד, ואי-אפשר להתעלם מזה.
ערן מיטל: לעניין הבנקים.
ערן מיטל: בהסדר פרסמנו, יש התייחסות, ופה אני אומר:
ערן מיטל: פעלנו בצורה שוויונית לכלל בעלי החוב שלנו, אם אלה חברות קשורות שלא היה להן בטוחות או בנקים, גם בנקים.
ערן מיטל: יש שני בנקים שלא היו להם בטוחות שהן מעל גובה החוב, ביקשנו מהם הנחות לא פחותות למרות שיש להם על חלק מהחוב בטוחות.
לאה ורון: מי הם הבנקים האלה?
ערן מיטל: זה מפורסם, זה "בנק מזרחי" ו"בנק לאומי".
ערן מיטל: הדרישות שלנו לאותם בנקים מופיעות בהסדר שפרסמנו, אנחנו עובדים בשקיפות מלאה.
ערן מיטל: לא רק זאת, כתבנו: מאחר והתזרים פה, הדוח מקורות ושימושים שפרסמנו הוא מאוד צפוף והוא בנוי על הרבה מאוד הנחות, אנחנו הכנסנו לזה תנאי מתלה, שככל שהבנקים לא יקבלו את עמדת החברה, את הדרישות שלנו, ויהיה שינוי מהותי מהדברים שביקשנו או שהחברה לא תוכל להתייחס לזה בדוח תזרים מזומנים, לא ייכנס ההסדר לתוקף.
ערן מיטל: זאת אומרת, הראייה שלנו בחברה זה לתת כמה שיותר במצב הנוכחי לבעלי אגרות החוב.
ערן מיטל: מי שמנתח את ההסדר, כל הנכסים בעצם עוברים לבעלי אגרות החוב, כל ההשבחה תיטיב לאגרות החוב, הרצון לצמצם את הבנקים שלא היו מובטחים, פעלנו בצורה שוויונית, בדיוק כמו לאגרות החוב, שבסוף היום יחזק את מצב החברה, שתהיה לנו יותר אפשרות לשרת את החוב לבעלי אגרות החוב.
ערן מיטל: וההתנגדות, כי ברור שיש התנגדות ויש רצון ליותר, וזה מובן, אני לא חולק, אבל צריך להסתכל על כל הנסיבות ולעשות בסוף את ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההתייחסות שלך לגבי הטענה בדבר קיומו של "כיסא מפלט" בהסדר לבעל השליטה?
ערן מיטל: הנושא של "כיסא מפלט", נמצא פה עורך-דין קירש שהוא יצר את המונח, אז אני אתייחס אליו.
ערן מיטל: קודם כול, מה זה "כיסא המפלט", ויוצרים יותר רעש ממה שהוא.
ערן מיטל: יש מספר תרחישים, אבל שניים עיקריים, שני נכסים, שאלה הנכסים המהותיים.
ערן מיטל: אחד זה נכס חניונים שנמצא באנגליה, שהחברה נמצאת בהסדר חוב מול אותו נכס, זה הנכס המשמעותי שלנו באנגליה, שאנחנו בסטטוס שהגענו להסכמות עם הבנקים מבחינתו, והבנקים עכשיו בוחנים אם לאשר את הסדר החוב הזה או לא.
ערן מיטל: ככל שהם יאשרו, הנכס הזה יורד מהנושא של חדלות הפירעון ולא נכנס ל"כיסא המפלט".
ערן מיטל: וכל אותם אנשים שחושבים שליצחק תשובה יש יכולת להשפיע על הבנקים בחו"ל, הזרים, שזה שמונה בנקים, טועים.
ערן מיטל: אנחנו בישורת הסופית, מחכים לתשובה אם החניונים אצלנו או לא.
ערן מיטל: להערכתנו, הערכה אישית, היא לא מבוססת, אבל בחודש, חודשיים, שלושה הקרובים נקבל תשובה.
ערן מיטל: ההסדר לא ייסגר בכל מקרה לפני ינואר 2013.
ערן מיטל: זאת אומרת הנושא הזה בכלל לא יהיה רלוונטי.
ערן מיטל: זה נכס שאמור לרדת, ואני אסביר תיכף מה זה בכלל "כיסא המפלט".
כרמל שאמה-הכהן: כלומר לפני האישור הסופי של ההסדר, כבר נדע מה קורה.
ערן מיטל: כן, נדע בכלל איפה אנחנו עומדים, ולכן הנושא הזה, אני חושב, הוא בכלל לא רלוונטי.
ערן מיטל: נכס שני, ותיכף אני אסביר מה המשמעות של "כיסא המפלט", הוא אותו נכס מניב מול ארמון המלכה באנגליה, שאנחנו מתכוונים להפוך אותו לנכס למגורים וצופים רווחים אדירים.
ערן מיטל: זו עסקה שאנחנו עובדים עליה מזה כשנה.
ערן מיטל: נהפוך הוא, אנחנו הגשנו בקשה לבית-המשפט, לבצע את העסקה מיידית על מנת שהיא לא תלך לאיבוד, כי אנחנו כבר שנה מתעסקים בנושא הזה, אנחנו מפחדים שייקחו לנו את הנכס, על מנת שלא נגיע לנושא של "כיסא המפלט".
ערן מיטל: בית-המשפט נתן את דעתו, אנחנו מתכוונים להגיש בקשה נוספת עם מסמכים נוספים ולקוות שיאשרו, גם אם לא יהיה הסדר, כי אנחנו חושבים שזה טוב וזה יכול להשביח בצורה משמעותית.
ערן מיטל: וצריך להבין, אם אין את העסקה אז אין הסדר.
ערן מיטל: בכל מקרה, גם אנחנו מבקשים לעשות את העסקה הזאת מיידית, ואז ככל שנעשה אותה, היא כפי הנראה לא תיכנס לכל הנושא של "כיסא מפלט".
ערן מיטל: ושוב, כל יום המצב הופך להיות פחות טוב, אבל נכון להיום באפשרותנו לסגור את העסקה הזאת.
אביעד ויסולי: כלומר לרוקן עוד 120,000,000 מ"דלק נדל"ן".
ערן מיטל: סליחה, לגבי אישורים, הרשויות, שזה יישאר הנושא היחיד שפתוח, שהוא גם בטיפול.
ערן מיטל: ומה זה בעצם "כיסא המפלט"?
ערן מיטל: ככל שאחת משתי העסקאות האלה נופלות או בהתייחסות לכינוס נכסים שהוא פחות רלוונטי כרגע, זה אומר שאותם מחזיקי אגרות החוב ממשיכים.
ערן מיטל: מה קורה מבחינת בעל השליטה ומבחינת החברה?
ערן מיטל: את אותם 40,000,000 מזומן שהוא נותן להם, הוא ממשיך לתת להם.
ערן מיטל: את אותם חובות שלו ב-120,000,000 שקל שהוא מוותר, הוא ממשיך לוותר.
ערן מיטל: את אותם 605,000,000 שהוא התחייב, הוא מתחייב לתת להם 600,000,000 גם אם החברה בעצם מתפרקת, הוא נותן להם בכל מקרה את ה-600,000,000.
ערן מיטל: ומה שנשאר בחברה הם מקבלים.
ערן מיטל: זאת אומרת, מה בעצם "כיסא המפלט" ומה כואב למחזיקים?
ערן מיטל: שאותם 250,000,000 שהוא צריך להזרים, באירוע שקורה שהם קוראים לו "כיסא המפלט", הוא מפסיק להזרים כספים לחברה שהיא ממילא חדלת פירעון.
ערן מיטל: בכל מקרה, מתוך ה-250, 75 הוא מחויב להזרים, ויש עוד קונסטלציה, שמבחינת הזמן אני לא רוצה להרחיב, שייתכן שהוא חייב להזרים עוד 50.
ערן מיטל: כל זה רק אם אחד משני האירועים האלה נופלים ב-18 חודש.
ערן מיטל: ככל שהחברה נופלת לאחר 18 חודש, כל יתרת הכספים מתוך ה-250 עוברים גם למחזיקים בכל מקרה.
ערן מיטל: ולכן אני חושב שאירוע החדלות אפשר להסתכל עליו גם מכיוון אחר, מכיוון שבעצם גם אם אין חברה הם מקבלים 600,000,000 שקל.
ערן מיטל: כשאני אומר מקבלים אני חייב לציין שכיום זה ערבויות שלו, שאחר כך הוא - - - נכסים שלו - -
קריאה: בשעבוד שני.
ערן מיטל: - - שהם יבטיחו את אותם חובות, שזה גם מלונות שלו בישראל וגם 8% ממניות "קבוצת דלק".
ערן מיטל: הכול מופיע בהסדר, יש חובות לאותם נכסים, אבל אלה נכסים מניבים שהחוב קטן לאורך התקופה.
ערן מיטל: אנחנו יכולים לדבר על זה ימים ולילות, על ההסדר, אין ספק שהוא - - - וזה מה שהוא מעמיד.
ערן מיטל: אני אתמול אמרתי שאותם גורמים שאין להם אינטרס שההסדר הזה יעבור בונים על תרחישי קיצון:
ערן מיטל: מה יקרה אם יצחק לא ישלם, ומה יקרה אם הוא לא יעמוד ומה יקרה אם הוא יברח ומה יקרה.
ערן מיטל: אלה תרחישי קיצון.
ערן מיטל: אלה באמת תרחישים שבמקרי קיצון יכולים לקרות, אבל הם עולים לתקשורת לדעתי מאינטרסים של גורמים מסוימים שאין להם אינטרס שההסדר יעבור.
כרמל שאמה-הכהן: מה ירוויחו אותם אנשים אם ההסדר לא יעבור?
ערן מיטל: קודם כול, לצורך העניין, אנחנו יודעים שאם ימונו מפרקים הם בוודאות ירוויחו, והמחזיקים ככל שהתביעות יצליחו אולי יקבלו כסף.
ערן מיטל: יש עורכי-דין, ויש אינטרסים שאני לא מכיר את כולם.
אביעד ויסולי: פי כמה וכמה מההסדר.
לאה ורון: מר ויסולי, אתה ביקשת רשות דיבור ויש להניח שיושב-ראש הוועדה ייתן לך.
ערן מיטל: יש כנראה עוד אינטרסים אחרים וצריך לשאול את אותם גורמים.
ערן מיטל: אבל אני חושב שבמבחן התוצאה מה שצריך לבחון, עם כל הכעס והכאב, והוא מובן, זה את האלטרנטיבות.
ערן מיטל: ואני חושב שבצורה מקצועית, בסוף היום, כל תרחישי הקיצון שמתייחסים לאלטרנטיבות, שמנסים להסביר למה בפירוק ובהסדר הסכום הוא היינו הך, זו הצגה מטעה ולא נכונה והיא בונה על תרחישי קיצון.
ערן מיטל: ואם באמת אנשים חושבים שיצחק תשובה נכנס להתחייבויות על מנת לא לעמוד בהן ולא לכבד, אז יכול להיות שייקחו את ההחלטות שלהם ואולי ראוי שלא יצביעו, אם זו באמת החשיבה שלהם.
ערן מיטל: אני לא חושב שכך הדבר.
ערן מיטל: אני חושב שהכוונה שלו טהורה בנושא הזה.
ערן מיטל: זו דעתי לפחות.
ערן מיטל: הייתי שותף לכל השנה המתישה של המשאים ומתנים, ובאמת היו פה לא מעט גורמים, חלק מהם נמצאים פה סביב השולחן בחדר, שהיו עדים למשא ומתן.
ערן מיטל: אני מעריך שכל מי שבאמת לקח חלק במשא ומתן – וצריך לזכור, ישבנו ועשינו בסוף היום את המשא ומתן, את ההסדר, עם הנציגות הגדולה שמהווה מעל שני שליש מסך אגרות החוב – יכול, אני מקווה, להשתתף בתחושתי שהכוונות שלו הן טהורות וכנות.
ערן מיטל: יש כמובן מגבלות ועסקים שונים והכול, אבל אני חושב שהתמונה היא ברורה.
רוברט אילטוב: קודם כול, תודה רבה, היושב-ראש, על הדיון החשוב.
רוברט אילטוב: אני חושב שבאמת הנושא הוא ראוי לדיון ברמה העקרונית מורחבת.
רוברט אילטוב: אני חושב שהכשל הוא לא דווקא בחברה זו או אחרת, הכשל הוא ברגולטור שנתן את האפשרות להנפיק אגרות החוב בלי בטוחות, ובעצם גרם לכך שהציבור הרחב היה חשוף.
רוברט אילטוב: אבל יש לנו מצב קיים בעקבות המשבר.
רוברט אילטוב: מספר חברות נכנסו אליו, חלק כבר הגיעו להסדר, חלק לא הגיעו להסדר, חלק בטח עוד יגיעו להסדר.
רוברט אילטוב: ופה אני חושב שכוועדה של הכנסת, אין לנו את הכלים לבחון את הדברים ברמה המקצועית.
רוברט אילטוב: הוויכוחים פה הם בלי סוף.
רוברט אילטוב: אני עוד לא שמעתי וכנראה לא אספיק לשמוע את הצד שפנה לוועדה, אבל אני חושב שברמת העיקרון צריך לתת לשני הצדדים להגיע להסדר בינם לבין עצמם.
רוברט אילטוב: יש את בית-המשפט, הם יכולים לטעון את הטענות שם בצורה מסודרת, ואם מישהו מקופח הוא בטח יכול לנצל את כל הכלים המשפטיים כדי באמת להגיע, אם כי אני גם שומע שיש שיפור.
רוברט אילטוב: לכן אני חושב שאנחנו צריכים כוועדה לגעת בנושאים עקרוניים, נושאים רגולטוריים.
רוברט אילטוב: אנחנו לא יכולים להתעסק בנושאים מקצועיים, כי לא כולנו, חברי הכנסת, רואי חשבון ועורכי-דין, וגם יכולים לראות ולקבל את כל המסמכים של המשא ומתן.
רוברט אילטוב: אני חושב שההסדר הוא מאוד מורכב, ולכן צריך לתת את החופש המוחלט להגיע להסכם, לחוזה, שבסופו של דבר יצטרכו לקיים שני הצדדים.
רוברט אילטוב: בזה רציתי לסיים.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, חבר הכנסת אילטוב.
כרמל שאמה-הכהן: עורך-דין יהודה רסלר, בבקשה.
יהודה רסלר: בוקר טוב.
יהודה רסלר: אני קשור לעניין כי פנו אלי גרעין קשה של בעלי אגרות חוב.
כרמל שאמה-הכהן: את מי אתה מייצג בדיוק?
יהודה רסלר: זה מה שהתחלתי לומר.
יהודה רסלר: פנו אלי גרעין קשה של בעלי אגרות חוב שהתארגנו וולונטרית, שארגן אותם למעשה אוהד אלוני שיושב פה על ידי.
יהודה רסלר: קודם כול, אני רוצה להגיד לכם, קראתי את ההסדר ואת ההסדר הקודם, זה דבר בלתי קריא.
יהודה רסלר: זה מסמך שנערך, לשיטתי, שהוא לא יובן לעולם, הוא לא ייושם, וזה חבל על הזמן.
יהודה רסלר: זה למשוך זמן, לתת חמצן.
יהודה רסלר: עכשיו, נניח שההסדר הוא טוב.
יהודה רסלר: יש לי הצעה.
יהודה רסלר: בואו נשהה הכול שלושה חודשים, נמנה בודק.
יהודה רסלר: נתתם הצעת חוק נהדרת בתיקון 18, רק חבל שהכנסתם בו סעיף שהוא לא מחיל את עצמו על הסדרים שהתחילו לפני שהחוק ייכנס לתוקפו.
יהודה רסלר: אילולא הייתם מכניסים את הסעיף הזה, זה תיקון פרוצדורלי, בקלות היינו מצליחים בבית-משפט להחיל אותו רטרואקטיבית, כי הוא לא שינו מהותי, הוא שינוי פרוצדורלי.
יהודה רסלר: אבל אתם בהצעת החוק הוצאתם את ההסדרים האלה.
יהודה רסלר: הבור הגדול הזה, שהוא מעל 2 מיליארד שקל, הוא לא כתוצאה מתהפוכות השוק.
יהודה רסלר: אני חושש שאם ימונה בודק רציני שלא פוחד מאף אחד ויחקור מה קרה ב"דלק נדל"ן", הוא יגלה גז הרבה יותר מאשר יש ב"תמר", תאמינו לי.
יהודה רסלר: "תמר" יהיה מאגר קטן לעומת מה שהוא יגלה.
יהודה רסלר: עכשיו, נניח שאני טועה, והכול כשר והכול בסדר.
יהודה רסלר: נמתין שלושה חודשים, יבוא בודק, יגיש דוח ויגיד: בדקתי, הכול כשר.
יהודה רסלר: בואו נעשה בהסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: התיקון לחוק לא מונע את זה מכם, אם אתם מגיעים להסכמה למנות בודק.
אביעד ויסולי: הם מונעים את זה מאתנו.
יהודה רסלר: אנחנו במיעוט כזה, חלק מהנציגים אפילו יש להם ניגודי עניינים.
יהודה רסלר: יש חברת ביטוח שביטחה את הדירקטורים והיא גם מרימה אצבע.
אביעד ויסולי: היא הנציגה.
יהודה רסלר: לכן ההצעה שלי, אדוני היושב-ראש:
יהודה רסלר: אם אתה יכול פה ועכשיו, אני מוכן בשם אלה שאני מייצג, ואני מתאר לי שכל בעלי אגרות החוב יסכימו, בואו נעשה stand still שלושה חודשים, בואו נמנה בהסכמה רואה חשבון חוקר שלא פוחד ונקבל דוח.
יהודה רסלר: אם הדוח יגיד שהכול כשר, אני תומך בהסדר, כי אז אני אומר:
יהודה רסלר: אם תשובה נותן כמה מאות מיליוני שקלים, והוא לא חייב, על-פי חוק הוא לא חייב.
יהודה רסלר: אם לא נעשו דברים פסולים, תשובה יכול להגיד: חבר'ה, "תחפשו אותי בסיבוב", אני לא נותן גם שקל, ויהיה צודק.
יהודה רסלר: אבל קצת מפריע לי, זה לא רק שמירה על שם טוב, שאנשים תורמים 500-400 מיליון שקל.
יהודה רסלר: אני חושב, כמו שאמרתי לך בתחילה, יש נפט ב"דלק נדל"ן", לא רק ב"תמר".
יהודה רסלר: בואו נבדוק.
יהודה רסלר: אם הבודק ייתן תעודת זיכוי, אני היום תומך בכל הוצאת הסדר, כי טובה היא לי מכלום.
יהודה רסלר: עכשיו, למה ההסדר הזה לא טוב?
יהודה רסלר: מנכ"ל החברה בכלל לא סיפר שבמסגרת "כיסא המפלט", אם תוך התקופה החברה תהיה חדלת פירעון, גם תשובה פטור.
יהודה רסלר: הוא רק ציין שתי עסקאות.
יהודה רסלר: ובסוף, אני רוצה לסיים, כי אני לא רוצה לגזול זמנם של עוד דוברים פוטנציאליים.
יהודה רסלר: למה אני חושב שיש גז ב"דלק נדל"ן"?
יהודה רסלר: רק דוגמה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: גז או נפט, תחליט.
יהודה רסלר: תלוי, אני חושב שזה יהיה מאגר נפט גדול, שזה הרבה יותר טוב ממאגר גז.
יהודה רסלר: ישנה חברה "RoadChef", שהיתה בספרים מיליארד שקל.
אביעד ויסולי: מיליארד מאתיים.
יהודה רסלר: מה זה משנה, 200,000,000 זה כסף קטן פה.
יהודה רסלר: היתה שווה מעל מיליארד שקל, נמכרה לחברת אחות בחצי מיליארד שקל.
יהודה רסלר: על פני הדברים זה טרף, אבל יכול להיות שאני שוגה ואני עושה לו עוול.
ערן מיטל: עוול גדול, אני תיכף אסביר.
ערן מיטל: עוול גדול.
ערן מיטל: אני אישית חתום על העסקה.
יהודה רסלר: מר מיטל, אבל תן לדבר.
ערן מיטל: אבל אני חייב להגיד, זה עוול גדול.
אודי אלוני: לך לא הפריעו, סליחה.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד המנכ"ל, אני אתן לך זכות תגובה.
כרמל שאמה-הכהן: תרשום לעצמך את הנקודה הזו.
יהודה רסלר: יכול להיות שאני עושה לו עוול, ואני מתנצל מראש.
יהודה רסלר: אם בודק יגיע למסקנה שהעסקה היתה כשרה, אני מסיר את הכובע, אני מתנצל.
כרמל שאמה-הכהן: אז בעצם אני פעם ראשונה מבין שאתה רוצה שהבודק יבדוק את ההיסטוריה של "דלק נדל"ן" ולא את ההסדר המוצע.
כרמל שאמה-הכהן: אמרת שההסדר הוא לא קריא.
יהודה רסלר: נכון.