GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר קלהורה: כדי שיהיה ברור שבעצם לאורך כל התקופה צריך להמתין 90 יום ושלא חל שינוי של מהות.
אתי בנדלר: אני מוכרה לומר שאני לא מבינה את זה.
אתי בנדלר: אם את כותבת בתקנה המוצעת 34(א):
אתי בנדלר: תחילתן של תקנות אלה ביום 1 בנובמבר.
אתי בנדלר: ואחר כך את אומרת שתחילתן של תקנות אלה – של תקנה 12(1) – ביום תחילתן של תקנות אלה, זאת אומרת שזה ב-1 בנובמבר 2012, לא?
תמר קלהורה: השאלה אם זה ברור לחלוטין ואנחנו לא צריכים את סעיף קטן - - -
אתי בנדלר: מה גם שאת אומרת את תקנה 12(1) בפירוש בתקנת משנה (א).
תמר קלהורה: אז אנחנו צריכים למחוק, אנחנו צריכים להוריד את: "ותקנה 12(1)" בסעיף קטן (א), אם כך.
תמר קלהורה: הייתה לנו התלבטות במשרד, כך נמסר לי, אם באמת זה מספיק.
תמר קלהורה: השאלה היא אם אנחנו לא אומרים את זה במפורש – האם זה ברור?
אתי בנדלר: לדעתי זה ברור.
אתי בנדלר: אם את אומרת: "תחילתן של תקנות אלה, למעט תקנות 3 עד 6, ביום 1 בנובמבר 2012", קרי, גם תקנה 12 נכנסת לתוקפה ב-1 בנובמבר 2012.
אתי בנדלר: ככה אני מבינה את הדברים.
אתי בנדלר: אני חוששת שהנוסח הזה עלול לגרום לאי הבנות.
אתי בנדלר: מכל מקום, אני מציעה דבר כזה: שהוועדה תאשר את העיקרון שכל התקנות, למעט תקנות 3 עד 6, יכנסו לתוקפן ב-1 בנובמבר 2012, לרבות תקנה 12(1), ונבדוק שוב את עניין הנוסח כיצד להביא את זה לידי ביטוי בנוסח.
תמר קלהורה: אני רואה ששר המשפטים, במכתב שלו, ביקש שהתקנה תחל מיד עם הפרסום.
תמר קלהורה: אבל אז, מה ייצא לנו מזה?
תמר קלהורה: ייצא לנו שכל התקנות יתחילו באיחור, למעט התקנה הזו, שהיא תתחיל ביום הפרסום של התיקון שהוא כבר היה בעצם, הוא היה ב-29 בדצמבר, כאשר הכוונה לא הייתה להקדים אלא רק להבהיר.
אתי בנדלר: לא, לא - - - תקנות אלה, התקנות המתקנות.
תמר קלהורה: כן, כן.
אתי בנדלר: התקנות המתקנות הן תקנות שאנחנו דנים בהן עכשיו.
אתי בנדלר: כשהן יפורסמו.
תמר קלהורה: אנחנו מתקנים את התיקון הזה, התיקון שהתקן ב-29 בדצמבר - - -
אתי בנדלר: בואי נעשה את זה בצורה מסודרת, בסדר?
אתי בנדלר: אתם רוצים שתחילתן של תקנות אלה, למעט תקנות 3 עד 6, יהיה ב-1 בנובמבר - - -
לאה ורון: אתי, אולי אפשר לקרוא את התקנות?
אתי בנדלר: אבל הן מנוסחות לא נכון, זה מה שאני מנסה לומר.
אתי בנדלר: כתוב כאן בתקנת משנה (א): "ותקנה 12(1)", ואחר כך, בתקנת משנה (ג), שוב מוזכרת תקנה 12(1) עם מועד אחר.
אתי בנדלר: מה שאני מנסה להבין זה: מתי אתם רוצים שתקנה 12(1) תיכנס לתוקפה?
תמר קלהורה: מה שרצינו להבהיר זה שמעולם לא היה, בשום שלב, מצב שבו ניתן היה למסור לבעל הרישיון מידע בלי להמתין 90 יום.
תמר קלהורה: זאת אומרת - - -
אתי בנדלר: זאת אומרת שאתם רוצים לתת לתקנה 12(1) תחילה רטרואקטיבית מ-29 לדצמבר 2011?
תמר קלהורה: מיום הפרסום, כן.
אתי בנדלר: מיום פרסום התקנות המתקנות המקוריות, דהיינו, 29 בדצמבר 2011?
תמר קלהורה: זה מה שרצינו, בעצם, לומר.
תמר קלהורה: לכן כתבנו "יום תחילתן".
אתי בנדלר: אז אם אני מבינה נכון, צריכים מתקנה משנה (א) למחוק את המילים "ותקנה 12(1)" ולגבי תחילתה של תקנה 12(1), "ביום תחילתן של תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון)" - - -
תמר קלהורה: ולהוריד את התיקון השני.
אתי בנדלר: וזה היה שמן של אותן תקנות.
אתי בנדלר: עכשיו רק צריכים לראות מתי היה יום תחילתן כדי לוודא שאנחנו מגיעים לתוצאה המבוקשת.
תמר קלהורה: השאלה אם אנחנו לא עושים פה ה-1 באוגוסט.
תמר קלהורה: אנחנו עושים פה, כנראה, איזשהו משהו מעגלי.
אתי בנדלר: אתם רוצים שזה יהיה ב-29 בדצמבר?
אתי בנדלר: נכתוב: ביום פרסומן של אותן תקנות.
אתי בנדלר: תחילתה של תקנה 12(1) ביום פרסומן של תקנות שירות נתיני אשראי (תיקון), התשע"ב-2012 – זאת התוצאה שאתם מבקשים להגיע אליה, גב' קלהורה?
תמר קלהורה: שלא יהיה מצב שבו - - -
אתי בנדלר: אוקיי, את רוצה לשמוע עכשיו את נוסח התקנות המתוקנות?
תמר קלהורה: "תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון) (תיקון), התשע"ב – 2012 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4, 16(א), 17(ג), 18(ג), 19, 26, 31(ד) ו- 52(א) לחוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב-2002 , ובאישור וועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: החלפת תקנה 34 1.
תמר קלהורה: במקום תקנה 34 לתקנות שירות נתוני אשראי (תיקון), התשע"ב-2011 יבוא:- "תחילה 34 (א) תחילתן של תקנות אלה, למעט תקנות 3 עד 6 ותקנה 12(1), ביום ט"ז בחשוון התשע"ג (1 בנובמבר 2012).
תמר קלהורה: (ב) תחילתן של תקנות 3 עד 6 ביום כ' בניסן התשע"ג (31 במרס 2012).
תמר קלהורה: (ג) תחילתה של תקנה 12(1) ביום תחילתן של תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון), התשע"ב-2012".
תמר קלהורה: "
אתי בנדלר: מה שאני רק מבקשת, אדוני היושב-ראש, כיוון שהעיקרון ברור, ככל שיהיה צורך לתקן את נוסחה של תקנת משנה (ג), אבל להביא לידי כך שתחילתה של אותה תקנה תהיה ביום פרסומן של אותן תקנות, דהיינו, ב-29 בדצמבר 2011, ניתן מנדט לכך.
אתי בנדלר: כי הפרוטוקול לא רואה את הנהון ראשך?
תמר קלהורה: השאלה היא האם אנחנו לא צריכים לומר: "ביום פרסומן של תקנות אלה"?
אתי בנדלר: בדיוק בגלל ההיסוס שלי אני הערתי את אשר הערתי.
תמר קלהורה: אז אנחנו נעביר את הנוסח הסופי ונאשר את זה.
אתי בנדלר: בעד אישור התקנות – פה אחד
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 36) (ביטול עסקה לתקופה קצובה), התשע"ב-2012, של חברי הכנסת: איתן כבל, אורית זוארץ, מירי רגב, רוני בר-און, אנסטסיה מיכאלי, ניצן הורוביץ, יואל חסון ואופיר אקוניס.
כרמל שאמה-הכהן: זוהי הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: אני רק אעדכן את חברי הכנסת הנוכחים.
כרמל שאמה-הכהן: לאחר ההכנה לקריאה ראשונה ביקש חבר הכנסת יואל חסון דיון מחדש כדי לנסות להוסיף סעיף חדש.
כרמל שאמה-הכהן: ביקשתי ממנו למשוך את הבקשה, ולאחר שקיימנו בדיקה פרוצדורלית משפטית, לא היתה מניעה לדון בנושא גם בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: זו הבקשה שהוצגה באתר הוועדה צמוד לסדר-היום.
אתי בנדלר: אני רק מבקשת להעיר שהתיאום המשפטי לא נעשה איתי.
אתי בנדלר: יכול להיות שהתשובה היא נכונה, אינני יודעת, תלוי מה יעלה כאן ואיזה טענות נשמע, אבל אני לא התבקשתי לתת דעתי בנושא הזה, למיטב זיכרוני, אדוני היושב-ראש.
כרמל שאמה-הכהן: אז זהו, מיטב זיכרונך הוא לא במיטב כרגע.
אתי בנדלר: לא במיטב?
כרמל שאמה-הכהן: כי אני בדקתי את זה אישית איתך, אבל לא נורא.
כרמל שאמה-הכהן: אני מרשה לכם לבדוק את זה שוב.
כרמל שאמה-הכהן: זו לא הבעיה, אנחנו לא בורחים מהאמת.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, חבר הכנסת יואל חסון.
יואל חסון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תיארת את סדר הדברים בצורה מדויקת.
יואל חסון: אנחנו ניהלנו בעניין הזה שיח ברור, חד-משמעי, ואתה תיארת אותו באופן חד-משמעי.
יואל חסון: צריך לזכור מהי הצעת החוק שאנחנו מבקשים להעביר.
יואל חסון: הצעת החוק באה למעשה לשחרר מעסקאות כובלות, מעסקאות שהן בטווחים כאלה שלא היה ניתן ללקוח, לצרכן, להשתחרר מהן, ואנחנו מבקשים למעשה להעביר מן העולם את הנעילה הזאת.
יואל חסון: זה מה שאנחנו רוצים.
יואל חסון: דובר גם בדיון – והפרוטוקולים הם מאוד חד-משמעיים וברורים – דובר בצורה ברורה על כך שאנחנו מתכוונים להוסיף ולהתייחס לתחומים נוספים מלבד לתחום חדרי הכושר, שזו היתה הכותרת – בעיקר התקשורתית – שהיתה סביב העניין.
יואל חסון: דובר על כך שיתווספו וייבחנו גם תחומים נוספים, נאמר במיוחד גם בדברי ההסבר וגם בדברים אחרים, שביניהם יהיו עוד דברים אחרים, גם אם לא צוינו באופן מפורש.
יואל חסון: אני חושב שהוועדה הזאת – בראשותך וגם בראשות אחרים, אבל בעיקר בראשותך – עשתה בתקופה האחרונה באמת מהפכות צרכניות מאוד מאוד משמעותיות, מהפכות כאלה שידעו מצד אחד לתת אווירה חיובית וטובה יותר לצרכן, ליצור שוק הרבה יותר תחרותי, הרבה יותר אמיתי, כזה שהופך להיות אטרקטיבי, לא בגלל שנועלים אותך אלא בגלל שאתה רוצה, ומצד שני, גם ידעו לשמור על האיזון של כלכלה חופשית, שמירה על בתי העסק, משק פעיל וחופשי וכל הדברים האלה, כשאנחנו כמובן גם את הערך הזה רואים בוועדה.
יואל חסון: אבל בסוף, כל כלכלה וכל עסק לא יכולים לחיות בלי צרכן, בסוף הצרכן הוא העיקר, הוא המנוע של כל המערכת הזאת, ואנחנו תפקידנו לדעת לשמור את האיזון ולדעת להגן על הדברים בצורה נכונה.
יואל חסון: אני חשבתי והתייחסתי גם לנושא הספציפי.
יואל חסון: אגב, צריך להזכיר שדובר על כל מיני תחומים – בתחום הספורט, בתחומים אחרים, מה הולכים להכניס, מה לא הולכים להכניס – הרי נגיע בשלב מסוים בדיון להחלטה על איזה תחומים החוק הזה משפיע.
יואל חסון: סתם לדוגמה, אדוני היושב-ראש, תחום החוגים.
יואל חסון: תחום החוגים, בעיני החוק לא צריך לגעת בו, כי תחום החוגים – ולא ניכנס עכשיו לפרטים – הוא סוג אחר של פעילות והחוק לא צריך להשפיע על מה שמוגדר חוג ומה שנגדיר, אולי אנחנו צריכים להגדיר.
כרמל שאמה-הכהן: יואל, תתקדם.
יואל חסון: אני חשבתי שצריך גם להכניס ולטפל בסוגיית יחידות הנופש, לפתור אותה אחת ולתמיד.
יואל חסון: הסוגיה הזאת היא סוגיה כואבת, היא סוגיה שאנחנו עוסקים בה גם בהיבט הציבורי וגם בהיבט המשפטי שנים ארוכות.
יואל חסון: יש באמת קורבנות רבים ממנה, יש פה תחום שהוא תחום מאוד מאוד בעייתי, אני חושב שיש לנו הזדמנות היום לעשות תיקון – תיקון היסטורי, משמעותי, באמצעות החוק הזה ולעצור את המרוץ המטורף, שאגב הוא לא נגמר, יש הליכים משפטיים וזה עוד יכול להתארך לשלוש שנים, לארבע שנים, לחמש שנים, יהיו ערעורים.
יואל חסון: צריך לגמור את זה אחת ולתמיד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי כדאי להכניס גם משכנתה בפנים.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון הקודם היה על המשכנתאות, חברת הכנסת ברקוביץ.
כרמל שאמה-הכהן: השגנו הישג.
יואל חסון: היא כנראה התבלבלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אני לא מתבלבלת.
יואל חסון: אדוני היושב-ראש, צריך בהחלט באמצעות החוק הזה לעשות מהלך היסטורי ולתקן גם את הסוגיה הזאת של יחידות הנופש.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חסון, מאז שאתה הצגת את הנושא, הנושא מעורר המון עניין משום מה מצד כל הצדדים המעורבים.
כרמל שאמה-הכהן: אל"ף, הוא נושא מאוד מורכב מבחינה משפטית, גם כלכלית, אני חושב באמת מהמורכבים והרגישים בתחום הצרכני שעסקה בו ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בעצם משתלבים לתוך הליך משפטי שהתנהל במהלך כמה שנים בבתי-המשפט, ורק לאחרונה הושגה שם איזושהי הסכמה על פשרה שמביאה איזשהו פתרון לסוגיה ולבעיה שאתה העלית.
כרמל שאמה-הכהן: בהחלט בבסיס, העסקאות האלה של יחידות נופש הן עסקאות בעייתיות, הייתי אומר אפילו בעייתיות מאוד, התנהלו מאבקים משפטיים די מורכבים בנושא הזה, והושגה פשרה.
כרמל שאמה-הכהן: חשוב שתוצג הפשרה בפני חברי הוועדה, יכול להיות שהפשרה היא פשרה מספקת.
כרמל שאמה-הכהן: בכל זאת, הפשרה היתה בין שני צדדים לאחר התדיינות, לאחר שכל אחד הציג את הטיעונים שלו ואמד את הסיכויים ואת הסיכונים שלו, ויכול להיות שהפשרה מבטאת נקודת איזון ויכול להיות שלא.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא כפופים להחלטות, בטח לא להסכמות פשרה וגם לא להחלטות של בית-המשפט בעניינים כאלה ואחרים, המחוקק כמובן רשאי לקבוע נורמות חדשות היכן שהוא חושב שצריך לתקן.
גאלב מג'אדלה: אבל איזה מעמד יש לנו, אדוני היושב-ראש, לגבי פשרה בבית-משפט?
אמיר שפיצר: היא לא אושרה עדיין, היא הוגשה.
קריאה: גם אם היא לא אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: גם פשרה שאושרה וגם פסק-דין שניתן, כל עוד הוא לא פסק-דין שמבטל איזו החלטה של הכנסת - - -
יואל חסון: הכנסת היא הריבון, אנחנו הריבון.
אברהם מיכאלי: אנחנו הריבון, תלוי באיזה יום בשבוע.
יואל חסון: אתה הריבון כל הזמן, שאלה מה אתה עושה עם זה שאתה הריבון.
יואל חסון: אתה תמיד הריבון, שאלה מה אתה עושה עם זה.
אברהם מיכאלי: בדיבורים.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב – לפחות לגישתי, אם מישהו מחברי הכנסת חולק על כך – אין לנו שום בעיה, לאחר שנשמע את כל הנתונים, לבוא להתערב ולהגיד שהפשרה שהוצגה לנו – לאחר שתוצג על-ידי שני הצדדים לפחות – היא לא פתרון סביר למצוקה ולבעיה שסוג העסקאות האלה הוליד במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שכן, יכול להיות שנגיד שהפשרה היא טובה ואז זה גם סוג של פתרון אבל קודם כול צריך ללמוד אותה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אני הייתי רוצה שמישהו שמעורב בהליך המשפטי, יציג.
רני נויבואר: אדוני, אם יורשה למשרד המשפטים כי לגבי הדברים כפי שהם הוצגו אנחנו רוצים כן להוסיף פרט שייצור איזושהי שלמות לעניין לפני שאדוני ימשיך את הדיון.
רני נויבואר: היועץ המשפטי לממשלה, המועצה הישראלית לצרכנות וקבוצה של מתנגדים חברים בעלי יחידות נופש התנגדו, מדובר בשתי תובענות ייצוגיות שמתנהלות היום בבית-המשפט באזור המרכז – אני לא זוכרת אם תל-אביב או מחוז, אבל זה לא משנה.
כרמל שאמה-הכהן: תל-אביב.
אמיר שפיצר: מ-2003.
רני נויבואר: חייבים להדגיש שמדובר בתובענות ייצוגיות, דהיינו תובענה ייצוגית זה כלי שבו אדם יכול לתבוע עבור אחרים גם בלי שניתן לו ייפוי-כוח.
רני נויבואר: זה לא שכל בעלי היחידות התכנסו, שכרו להם עורך-דין והם תבעו את קלאב הוטל אלא יש כאן תובע ייצוגי שיש לו בא-כוח, ובא-כוח, בעיקרון יש לו אינטרסים שהם קצת יותר מורכבים מהתובענה הרגילה, ולכן בחוק תובענות ייצוגיות שהכנסת העבירה ב-2006 יש מנגנון שנועד להתגבר על בעיית ניגוד העניינים שיש לתובע המייצג ולבא-כוחו בפני הקבוצה.
רני נויבואר: חשוב לציין שאחד מהתיקים מתנהל משנת 2001, שלושה הסכמי פשרה כבר הוגשו בו, שלושתם זכו להתנגדות של היועץ המשפטי לממשלה בתור הממונה על האינטרס הציבורי, וגם הסכם הפשרה פה שמוצג בהסכמה זה בעצם הסכמה בין התובע הייצוגי ובא-כוחו לבין הנתבעים שזה חברת קלאב הוטל.
רני נויבואר: לצורך העניין, הסיטואציה הזאת – גם זו סיטואציה פרטנית והחוק פה מדבר על כל יחידות הנופש, גם את זה צריך לקחת בחשבון, זה לא רק קלאב הוטל אלא כל חברות יחידות הנופש, ככל שתהיינה.
רני נויבואר: בסופו של דבר צריך גם לזכור – בכל מה שנוגע להסכמי פשרה בתובענות ייצוגיות, באיזשהו שלב מוותרים על לעומתיות ונהיים חברים, ולצורך העניין הזה היועץ המשפטי לממשלה מוסמך על-פי הדין בעצם לבטא את ההתנגדות של הציבור.
רני נויבואר: היועץ המשפטי לממשלה, בנוגע להסכם הפשרה האחרון שהוגש, הגיש בקשה לדחות על הסף.
כרמל שאמה-הכהן: לדחות את ההסכם?
רני נויבואר: לדחות את ההסכם על הסף.
רני נויבואר: המועצה הישראלית לצרכנות, גם היא הגישה בקשה דומה, ולכן אם נכנסים לדיון הזה, זהו דיון משפטי מאוד מאוד מורכב, התיק הזה עומד להתנהל עוד שנים.
כרמל שאמה-הכהן: זה נתון מאוד משמעותי.
רני נויבואר: בעיקרון, אם ההסדר פה לא יהיה הסדר תקין זה יגיע גם לבית-המשפט העליון, אני בטוחה שגם קלאב הוטל תמצא לנכון להגיע לבית-המשפט העליון אם יתקבל כאן משהו שלא על דעתה, ובתוך המבנה המאוד מורכב של תובענות ייצוגיות, כשהיועץ המשפטי לממשלה – יוצא שבפועל הוא הממונה על האינטרס הציבורי – אנחנו רוצים לבטא שזה הסכמה בין אנשים שרוצים להסכים.
רני נויבואר: אנחנו לא הסכמנו.
רני נויבואר: נראה לי חשוב להביא את זה לפני שמתחילים את הדיון בכיוון הזה.
רני נויבואר: כי זה כיוון מאוד מאוד מסוים שאני לא בטוחה שעל הוועדה לילך בה.
אברהם מיכאלי: את מדברת על אותן מודעות שיש בעיתונים ביומיים האחרונים?
רני נויבואר: כן, גם.
רני נויבואר: זה חלק ממאבק כולל איך לפתור את הסוגיה המאוד כאובה סביב התיקים הספציפיים של קלאב הוטל, אבל הבעיה שלדעתי חברי הכנסת יכולים לדון בה היא בעיה הרבה יותר רחבה מהסוגיה של קלאב הוטל.
רני נויבואר: נכון שקלאב הוטל היא החברה המרכזית לדעתי שהיום עוסקת בזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה גם עוד נתון שלא ידוע לנו.
רני נויבואר: אבל זאת חברה ספציפית.
כרמל שאמה-הכהן: גברתי, חוץ מקלאב הוטל יש עוד סוגי התקשרויות?
רני נויבואר: יש עוד סוגי התקשרויות בתחום, אבל ממה שאנחנו יודעים כמשרד המשפטים, הרבה פחות – מאז שיווק היחידות של קלאב הוטל השוק הזה הפך להיות שוק כנראה יחסית קטן.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה לא תיקון קלאב הוטל.
רני נויבואר: יש עוד חברות.
כרמל שאמה-הכהן: אם יחוקק סעיף כזה הוא יחול על עוד - - -
רני נויבואר: כן, ודאי יהיה רלוונטי לעוד חברות.
רני נויבואר: ויכול להיות, דרך אגב, שהוא ייצור שוק מחדש במקום שהשוק הזה פשוט הלך לכיוונים שאנשים כבר לא רוצים לקנות בו יחידות נופש כי הם יודעים שהם לא יכולים לצאת מהסיפור הזה והם מעדיפים שלא להיכנס לשם.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש כאן בעלי יחידות שהגיעו באופן ישיר?
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, יש פה עמותה שמייצגת אלפי-אלפי יחידות דיור, הם נמצאים פה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה בעל יחידה בעצמך?
ניצן חרותי: שמי ניצן חרותי, אני בעל יחידה ואני סגן יושב-ראש עמותת בעלי היחידות בטבריה קלאב הוטל.
ניצן חרותי: קודם כול אני אסביר מהי העמותה.
ניצן חרותי: העמותה היא תוצאה של התאגדות שנעשתה בעת ש"קלרין" בזמנו פשטה את הרגל, ואז לנעליה נכנסה קלאב הוטל.
ניצן חרותי: עמותת בעלי היחידות בטבריה קלאב הוטל נקבעה כשחקן שווה אל מול קלאב הוטל, כאשר יש חברת פיקוח שהיא גם חברה בה, לכאורה.
ניצן חרותי: אני אומר לכאורה משום שבמשך השנים הדברים האלה מאוד לא כובדו והדברים לא נעשו בהתאם.
ניצן חרותי: אם נלך לתוך אותה סוגיה של ויתור או אי אפשרות להמשיך ולהיות באותו נכס שבזמנו אנשים, דרך אגב, רכשו במיטב כספם – שיהיה ברור, אף אחד לא קיבל פה שום דבר חינם; לא רק זה, אפילו במעבר שבין "קלרין" לבין קלאב הוטל צריך היה להוסיף כסף על מנת שהיחידה הזאת תישמר לזכותם של בעלי היחידות.
ניצן חרותי: מה שקרה במשך השנים, לא נשכח שהדברים האלה קרו בשנת 86', אנחנו היום בשנת 2012, אנשים כבר אז היו במיטב שנותיהם.
ניצן חרותי: אנחנו מדברים היום על אנשים שהגילאים שלהם 70 ומעלה, ומגיעים גם ל-89, 90 ו-96, כמו אישה שדיברתי איתה אתמול.
ניצן חרותי: אם תרשו לי להקריא שלושה מכתבים מבין 500 שיש אצלנו, תבינו על איזה אנשים אנחנו מדברים, מה מצבם וכיצד הם לא זוכים לשום אוזן קשבת מהצד השני.
ניצן חרותי: אני מקריא פה מכתב: "לאור מצב בריאותי ההולך ומחריף ולאור גילי, אני בן 80 שנה, אני מבקש בכל לשון של בקשה, עזרו לי.