GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אין כאן בהצעת החוק הוראה שאומרת שהוא קודם כל צריך להודיע לצרכן: אתה צודק או אתה לא צודק, בדקתי את פנייתך ואני דוחה את הבקשה כי כך וכך, או: בדקתי את פנייתך - - -
כרמל שאמה-הכהן: כתבנו: תוך 10 ימי עסקים, לא?
אתי בנדלר: הוא צריך להחזיר?
כרמל שאמה-הכהן: לא, לתת תשובה, לברר.
לאה ורון: לברר, לעוסק יש 10 ימים לברר את הפנייה.
אתי בנדלר: לברר, ואם הוא מצא שהוא באמת גבה אז הוא צריך להחזיר את זה תוך "איקס" ימים, אבל אין כאן שום התייחסות לפנייתו של הצרכן שאומר: מצאתי שאתה צודק ולכן אני אחזיר לך את זה, או: מצאתי שאינך צודק, כדי שהלקוח יידע שהוא יכול לנקוט בצעדים נגד החברה אם לטענתו הוא חושב שהחברה דחתה את דרישתו שלא כדין.
חנה וינשטוק  טירי: זה מתקשר לכך שצריך לתת לו תשובה בכתב ותשובה מנומקת.
אתי בנדלר: אז צריכים להוסיף הוראה כזו.
חנה וינשטוק  טירי: כתוב: "מצא העוסק כי גבה מהצרכן סכום עודף" צריך - - -
אתי בנדלר: ואם הוא מצא שלא?
חנה וינשטוק  טירי: מאה אחוז, צריך באמת להוסיף שבכל מקרה צריך לתת לו תשובה בכתב.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה ייתן לו תשובה בכתב על ממצאי הבירור.
אתי בנדלר: בכל מקרה ייתן לו תשובה בכתב על ממצאי הבירור, בתוך אותם 10 ימים?
מי-טל נעים: איך נעמוד ב-10 ימים כדי להשיב מכתב?
כרמל שאמה-הכהן: אבל כבר ביררתם, ביררתם תוך 10 ימים.
חנה וינשטוק  טירי: לאחר תום 10 הימים.
אתי בנדלר: אני לא יודעת איזה תאריך יהיה נקוב על המכתב.
אתי בנדלר: אני מציעה שכן יינתן לו גרייס.
אתי בנדלר: זאת אומרת, 10 ימים פלוס – אינני יודעת – עוד 7 ימים עד שהדואר יגיע אליו.
יסמין סהר גרוס: אני יכולה להציע משהו?
יסמין סהר גרוס: אצלנו בתאגידים היום, כל פניה של צרכן תוך 3 ימי עסקים מחזירים לו תשובה אוטומטית: פנייתך התקבלה והיא בטיפול, תוך 14 יום צריך לתת תשובה על תוצאות הבירור, והוא אומר לו: ככל שצריך זמן נוסף מאריכים את זה ל-21 יום, ככל שהוא לא נתן תשובה.
יסמין סהר גרוס: אבל בגדול זה תוך 3 ימים הפנייה בטיפול ו-14 יום תשובה.
חנה וינשטוק  טירי: אפשר אולי להאריך את זה ל-14 יום שכוללים את הבירור ואת המענה לצרכן.
חנה וינשטוק  טירי: זאת אומרת שתוך 14 יום הוא כבר ישלח לו תשובה, התשובה תגיע.
יסמין סהר גרוס: תוך 14 יום.
אתי בנדלר: בתוך 14 ימים, לא ימי עסקים, הוא ייתן תשובה?
איילת כהן מעגן: לא, ימי עסקים.
אתי בנדלר: שחברי הכנסת יחליטו.
יסמין סהר גרוס: הרי הכסף בכל מקרה עובר צמוד מדד, זה לא שנגרע מכיסו ולו שקל אחד.
איילת כהן מעגן: תעמידו אותנו בהפרה.
איילת כהן מעגן: לקוח יכול להתלונן על משהו שהיה גם לפני חצי שנה, רק להוציא את זה זה שבועיים.
אורי מקלב: אתם הרי מתעסקים עם חוקים כאלה, מה הסטנדרט?
אורי מקלב: לא המציאו היום את הימים, מה הסטנדרט?
אתי בנדלר: תשובה מנומקת, נדמה לי שבדרך כלל מדובר על 14 ימים, אני לא זוכרת אם ימי עסקים או לא.
איילת כהן מעגן: אני רוצה להזכיר שצרכן יכול להתלונן גם על משהו שקרה לפני שנתיים וזה מצריך בירורים אחורה, מצריך הוצאת חומרים, אל תעמידו אותנו בהפרה.
איילת כהן מעגן: אני חושבת שגם המדינה, כשהיא צריכה להשיב, by far לא עומדת בלוחות זמנים כאלו, ואנחנו מנסים לעשות הכול באמת יותר מהר כדי לא להשאיר פניות תלויות ועומדות.
כרמל שאמה-הכהן: אולי נעשה לפניות היסטוריות - - -
אתי בנדלר: אני רוצה לומר, אם הוועדה מחליטה בכל מקרה שההחזר יבוצע בתוך 14 ימים וזאת התוצאה הסופית אז זה לא משנה אם המכתב יגיע אליו כעבור 3 שבועות.
אתי בנדלר: אני לא חושבת שזה מה שיגרום לפגיעה בזכויות הצרכן.
אתי בנדלר: במקרה הזה, שהתשובה המנומקת תישלח לצרכן בכל מקרה, בין אם כן ובין אם לא, בתוך 21 ימי עסקים, מבחינתי זה גם בסדר.
יעל כהן שוואט: 21 יום, כמו ברישיון של חברות הסלולר.
אתי בנדלר: 21 ימים.
אתי בנדלר: זאת אומרת, בלי לפגוע מחובת ההחזר כמובן.
אורי מקלב: לא מחובת ההחזר, חובת התשובה.
אורי מקלב: החזר צריך מידית כבר.
אתי בנדלר: ההחזר יהיה בתוך 14 ימי עסקים לכל היותר כי יש להם 10 ימים לבירור פלוס 4 ימים להחזר, אלא אם כן מדובר בחיוב בחשבון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, סגרנו את הנקודה.
אורי ויטנר: מה סגרנו?
כרמל שאמה-הכהן: 10 ימי עסקים לברר את העניין, תוך 4 ימי עסקים לאחר מכן להחזיר את הכסף, תוך 21 ימים לתת את התשובה בכתב.
אתי בנדלר: ימי עסקים?
יעל כהן שוואט: מיום הפנייה?
יסמין סהר גרוס: מה המשמעות שהפניה תוך 21 יום אם כבר ממילא הם עשו בירור וכבר - - -
אתי בנדלר: שהוא ידע.
כרמל שאמה-הכהן: שתהיה לו אסמכתה ביד.
אתי בנדלר: שתהיה לו אסמכתה, שתהיה לו תשובה מפורטת.
כרמל שאמה-הכהן: ואם התשובה היא שלילית?
אתי בנדלר: שים לב, זיכינו אותך בחשבון, או נשלח לך שיק.
יעל כהן שוואט: זיכוי חלקי, לא חלקי.
כרמל שאמה-הכהן: או שאנחנו דוחים את טענתך ואז הוא יודע מה לענות.
יעל כהן שוואט: זו צריכה גם להיות תשובה מנומקת.
אתי בנדלר: תשובה מנומקת, בוודאי.
אתי בנדלר: עכשיו השאלה היא רק לגבי הזיכוי, מה ההחלטה?
כרמל שאמה-הכהן: עד 50 ש"ח.
אתי בנדלר: עד 50 ש"ח, ובתוך כמה ימים מתום אותם 10 ימים?
אתי בנדלר: זה מה שרלוונטי בעצם.
אתי בנדלר: תוך 30 ימים?
יריב לוין: אני לא יודע, אורי רואה את זה אחרת.
אתי בנדלר: אמרתי, לפעמים זה חשבון דו חודשי אבל עדיין צריך לעבור חודש.
יסמין סהר גרוס: אבל בכל מקרה זה יהיה בחשבון הבא שלאחר מכן, בין אם זה חודשי ובין אם זה דו חודשי.
יסמין סהר גרוס: כי אם זה סכום זניח – יש כאלה שזה לא זניח בשבילם אבל - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה יהיה ניתן בחשבון הבא ובלבד שהחשבון הבא הוא לא יותר מחודש מיום הפנייה.
יסמין סהר גרוס: זה תלוי מתי הוא פנה לעוסק.
מי-טל נעים: צריך קצת יותר ימים כי יש בעיה עם מועדי הבילינג.
מי-טל נעים: מספיק שהוא התקשר, נניח יום אחרי מועד הבילינג, אנחנו לא יכולים כבר לתת לו את זה ממש צמוד, נוכל רק לתת לו את זה 40 יום כנראה כי יש עוד 10 ימי בילינג.
מי-טל נעים: אני לא יכולה לתת לו את זה כבר עכשיו, כבר שיגרנו בילינג, כבר החברה הוציאה, אז זה אומר שזה צריך להיות רק בחשבון הבא, שזה יותר מ-30 ימים.
כרמל שאמה-הכהן: אז תתני לו את זה בנפרד, לא חייב בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: לאלה תתני בנפרד.
יסמין סהר גרוס: אבל אתם אומרים שלאלה עד סכום של 50 שקלים יש אפשרות לתת את זה בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: לתת בבילינג, ובלבד שהבילינג הוא לא יותר מחודש.
איילת כהן מעגן: אבל יש לזה הצמדה וריבית, אז למה?
כרמל שאמה-הכהן: כי חלק מהמציעים פה חושבים שבכלל ההסדר הזה פוגע בזכויות הצרכן, עשינו פה סוג של איזון.
אתי בנדלר: אז אנחנו מדברים על 50 שקלים בחשבון הבא, ובלבד שהחשבון הבא נשלח לצרכן לא יאוחר מ-30 ימים לאחר תום 10 ימי הבירור.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו לגבי דמי הטיפול, זו הנקודה האחרונה שנשארה לנו.
אתי בנדלר: לא, דמי טיפול וההצעה של משרד התמ"ת להוסיף פיצוי עונשי.
כרמל שאמה-הכהן: ההתנגדות שלהם.
אתי בנדלר: לא, הם מציעים בכל מקרה שאם פנה צרכן ולא ביררו לו תוך 10 ימים או ביררו ומצאו שמגיע לו החזר ולא החזירו לו את זה במועד שנקבע בחוק, הצרכן יהיה זכאי לפיצויים עונשיים בסכום שלא יעלה על 10,000 שקלים.
חנה וינשטוק  טירי: כמו שיש בחוק הגנת הצרכן.
אתי בנדלר: זו הצעה אחת ואם הוועדה מאשרת את זה אז אני כבר כותבת את זה כהחלטה.
אורי מקלב: זה עוד מנגנון, זה עוד משהו.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, דמי טיפול שיתווספו בסעיף (1), 24 שקלים חדשים.
אתי בנדלר: בשל כל פניה?
כרמל שאמה-הכהן: לא, פניה שהתבררה כמוצדקת, שבוצע בגינה החזר.
מי-טל נעים: גם על 2 שקלים?
איילת כהן מעגן: גם על 50 אגורות?
כרמל שאמה-הכהן: כן, זו עדיין אותה פניה.
איילת כהן מעגן: אז זה לא עומד אפילו בסדרי הגודל שוועדות חיצוניות קובעות לנו כדמי טיפול.
איילת כהן מעגן: אלה סכומים אדירים.
כרמל שאמה-הכהן: אדם לא יפנה על 20 אגורות.
כרמל שאמה-הכהן: אדם יפנה על 20 אגורות?
כרמל שאמה-הכהן: הוא ירים בכלל את הטלפון ויתפנה?
איילת כהן מעגן: כן, תתפלא.
דורי ציקו: לא, הוא חושב שזה סכום אחר, אבל בפועל בבירור מתברר שזה היה 20 אגורות.
איילת כהן מעגן: פנו גם על פחות מזה, על עיגול.
כרמל שאמה-הכהן: על עיגול?
אתי בנדלר: מה שאני מציעה הוא בכל זאת לשקול את הרעיון שאם קורה שפעם עוסק כלשהו, ואנחנו לא צריכים לשים לנגד עיננו תמיד רק את העסקים הגדולים והאימתניים, יכולים להיות גם עוסקים אחרים שיש אתם עסקאות מתמשכות, ויכול להיות שנפלה טעות ומבררים אותה והיא בתום לב וההחזר נעשה בזמן, והשאלה היא אם בכל מקרה כזה צריך לטפל בדמי טיפול.
לאה ורון: לצרכן נגרמות הוצאות בשל הפניות או לא נגרמות הוצאות?
כרמל שאמה-הכהן: כן, נגרמות.
כרמל שאמה-הכהן: צרכן שחוזר לו שיק משלם עמלות רק על ההחזר.
אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים על בנקים.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא קשור, גם מבית העסק.
לאה ורון: והטלפונים?
לאה ורון: גם אם זה עוסק קטן, את יושבת על הטלפון שעה.
אתי בנדלר: השאלה אם זה קרה באופן חד-פעמי.
כרמל שאמה-הכהן: אז הוא ישלם באופן חד פעמי 24 שקלים, מה קרה?
איילת כהן מעגן: זה המון.
כרמל שאמה-הכהן: אדרבה, אם זה חד פעמי אז בכלל אין בעיה ואם זה סדרתי אז צריך את זה.
אורי מקלב: אתה מבקש במקרה סדרתי או חד פעמי?
כרמל שאמה-הכהן: לא, מהפעם הראשונה.
דורי ציקו: יותר מזה, זה גם הופך את 50 השקלים שדיברנו עליהם קודם בעצם למקסימום 26 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא יבוא במניין ה-50 שקלים.
איילת כהן מעגן: זה המון, זה חסר פרופורציה לסכומים של חשבון אצלנו בכלל.
אורי מקלב: מה יישמע לכם סביר?
אורי מקלב: אז כפול ממה שנקבע בסכום הטעות.
יסמין סהר גרוס: אבל אז זה יכול להיות גם מגוחך, 20 אגורות, ואז 40 אגורות?
אורי מקלב: לא, או בסכום הטעות, ולא יעלה על 24.
איילת כהן מעגן: שזה יהיה אחוז אם כבר, אבל זה מיותר.
אורי מקלב: בסכום הטעות ושזה עד 24 שקלים.
אורי ויטנר: אני לא חושב שנכון לשלם לו על זה גם אחוז.
איילת כהן מעגן: זה מיותר.
כרמל שאמה-הכהן: מעל טעות של 8 שקלים, אז מה יקרה - - -
אורי ויטנר: אני לא חושב שסביר להשית פה דמי טיפול, הרי מדובר לעיתים באלפי או עשרות אלפי לקוחות, דמי טיפול של כל אחד כזה הופך את זה ללא מידתי ולא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, יש 10,000 טעויות?
כרמל שאמה-הכהן: פנה אליך מישהו?
כרמל שאמה-הכהן: לו אתה משלם דמי טיפול, לאחרים תחזיר מיוזמתך, לא שילמת דמי טיפול.
כרמל שאמה-הכהן: זה ימריץ אותך גם להחזיר לכולם לפני שאתה גורם להם לטפל בך.
איילת כהן מעגן: זה ימריץ פניות סרק רק בשביל דמי הטיפול.
יעל כהן שוואט: פניות סרק, לא מגיע החזר.
יעל כהן שוואט: את לא משלמת.
איילת כהן מעגן: החיים שלנו קצת שונים.
אורי מקלב: הם לא מרגישים.
אורי מקלב: עדיין אני מרגיש שאתם לא מרגישים את הטעות שאתם גובים ממישהו, מה זה נקרא גביית יתר.
אורי מקלב: אתם לא מרגישים שהכנסתם את היד שלכם לכיס של השני ולקחתם, ותדעו שיש אנשים ששילמו במשך שנים גביית יתר, רוב האנשים לא מודעים לזה וחשוב שיהיה גורם הרתעה בעניין הזה.
דורי ציקו: חשוב שתהיו ערניים לזה שזה יביא להקטנת כמות ההחזרים ולא לזה שהצרכן יקבל יותר אלא יקבל פחות.
לאה ורון: אם מדובר בהקטנת כספי החזרים לצרכנים שלא מגיע להם אז אין עם זה שום בעיה.
איילת כהן מעגן: יש בעיה.
דורי ציקו: אבל, עוד הפעם, ה"מגיע" זה עניין של פרשנות ועכשיו השאלה איך מפרשים.
אורי מקלב: אני הולך בדרך המלך.
אורי ויטנר: ואם זה יוצר תמריץ שלילי?
דורי ציקו: במבחן התוצאה זאת התוצאה.
אורי מקלב: אתם תמיד אומרים שתהיה כאן מוטיבציה שלילית, אני צריך לשקול את הדברים, בתוך הדברים אתם אומרים גם דברים של היגיון.
אורי מקלב: מה לעשות שהמוטיבציה השלילית נהפכה לדרך, שאנחנו לא ניתן ולא נסכים במקרה שמגיע בלי שאנחנו נקשה.
אורי מקלב: אין תחום הפוך.
אורי מקלב: אני, במה שאני צריך להכריע, אני הולך בדרך המלך.
אורי מקלב: דרך המלך אומרת שרק במקרה שמגיע.
אורי מקלב: במקרה שלא מגיע לא.
אורי מקלב: ואם ייפלו מקרים כאלה בתחום האפור, מה אני יכול לעשות?
אורי מקלב: אני צריך ללכת עם האמת והאמת היא שמגיע כשמתברר.
אורי מקלב: אם יש טעויות אז צריך לשלם על הטעיות האלה.
אורי מקלב: אי אפשר לגרום לטעויות ולגרום לשני לשלם.
אורי מקלב: אי אפשר לגרום לשני לטרוח, וזה רק מותנה בעד שהוא גילה את זה ולא גילה את זה והתברר, וזה עובר ככה.
אורי מקלב: דעו לכם שהמקרים של הטעויות לא קרו לכם בעבר ואנחנו באנו לחוקק את החוק לא בגלל שהיו כמה מקרים, אתה יודע מה?
אורי מקלב: גם לא בגלל התאגידים, גם עם הבעיות של התאגידים, לא בגללם.
אורי מקלב: חברות אחרות הביאו אותנו למסקנה הזו, לתובנה הזו.
אורי מקלב: בעקבות כך אתם לא יודעים – אתם כן יודעים – מהן הכמויות.
אורי מקלב: תתחילו לשים לב על זה בגלל שזה לא כל כך מהר יהיה, תתקנו את זה מהר שלא יהיו טעויות חוזרות ועוד פעם חוזרות ועוד פעם חוזרות על דברים שלא היו ולא נבראו בכלל.
אורי ויטנר: תמריץ לבדוק, לבקר ולתקן כבר קיים ואנחנו עושים את זה ובגלל זה אנחנו גם רואים ירידה בכמות הפניות.
אורי מקלב: איזה תמריץ קיים לך היום לבקר?
אורי ויטנר: לי יש תמריץ אישי, גם התובענות הייצוגיות, גם הרצון שהמנויים לא יעמיסו על שירות הלקוחות.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, שמענו את כל הטענות.
כרמל שאמה-הכהן: 24 שקלים דמי טיפול, צמוד פעם בשנה.
איילת כהן מעגן: זה למעלה מ-50% מחשבון יוצא לפעמים.
אורי ויטנר: אפשר לקבוע אחוז.
כרמל שאמה-הכהן: ושגובים מצרכן על חשבון של 10 שקלים דמי טיפול, אז מישהו בא ואומר "ניקח באחוזים"?
איילת כהן מעגן: לא, לא גובים.
איילת כהן מעגן: אני חברה מפוקחת - - -
כרמל שאמה-הכהן: מה "לא גובים", שיק שחוזר על 20 שקלים, הבנק לוקח פחות דמי טיפול?
כרמל שאמה-הכהן: או מוסד אחר?
איילת כהן מעגן: הבנק לוקח, אז בואו נטפל בבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: לא משנה, דמי טיפול זה דמי טיפול.
כרמל שאמה-הכהן: גם על עודף של 1,000 ש"ח ישלמו 24 שקלים.
איילת כהן מעגן: 24 שקלים זה לפעמים 50% ולמעלה מזה מהחשבון שלנו.
אורי ויטנר: אז אפשר לקבוע אחוז מתוך החיוב הזה, אחוז ולא סכום קבוע, כי לפעמים הוא פשוט לא הגיוני, על 2 שקלים דמי טיפול 24?
אורי ויטנר: אז שיהיה אחוז מסוים.
איילת כהן מעגן: כל הסנקציות שיש פה, 24 שקלים אוטומטית, זה רחוק.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל זה לא אמור לקרות.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא אמור לקרות.
אורי ויטנר: אני מסכים אתך, זה לא אמור לקרות בעולם אוטופי, אבל אנחנו לא חיים בעולם אוטופי, בעולם המציאות.
כרמל שאמה-הכהן: אז לא יקרה כלום אם תשלם כמה פעמים 24 בחודש, דווקא לחברות כמו שלכם זה זניח.
איילת כהן מעגן: זה לא זניח.
מי-טל נעים: זה לא זניח.
כרמל שאמה-הכהן: 24 שקלים, כפול אפילו 50 מקרים כאלו?
איילת כהן מעגן: זה למעלה מ-50% מהחשבון, אנחנו מדברים בחשבונות נמוכים.
אורי מקלב: אולי היום, לאור זה שחברות הסלולר – נעשה 15 שקלים.
לאה ורון: חבר הכנסת טיבייב, בוא תצטרף.
כרמל שאמה-הכהן: זו בדיחה.
אורי מקלב: לא, 15 שקלים זו לא בדיחה.
אורי מקלב: אז תעשה את זה עד 24 שקלים לפי הסכום שזה היה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, טיבייב.
רוברט טיבייב: אל תעשו טעויות ואל תשלמו.
כרמל שאמה-הכהן: 24 שקלים.
אתי בנדלר: 24 שקלים.
אתי בנדלר: איזה סכומים יהיו צמודים למדד, רק 24 השקלים או גם ה-50 שקלים?
אתי בנדלר: זאת אומרת, כל הסכומים שנקבעו לפי הסעיף הזה יהיה צמודים למדד אחת לשנה?
אתי בנדלר: ב-1 בינואר?
כרמל שאמה-הכהן: כן, כל 1 בינואר.
אתי בנדלר: כל 1 בינואר הם יוצמדו למדד שהיה ידוע באותה עת.
אורי ויטנר: אדוני היושב-ראש, באמת אני רק לא מבין את ההיגיון הכלכלי של ה-24.
אורי ויטנר: למה דווקא 24?
אורי ויטנר: למה לא 10 שקלים?
כרמל שאמה-הכהן: למה לא 44?
כרמל שאמה-הכהן: עשינו להם עוד מס סביר, דמי טיפול ממה שאנחנו מכירים מניסיון החיים שגובים לך דמי טיפול וניהלנו פה איזשהו - - -
אורי ויטנר: ואם זה 10 שקלים, זה לא סביר?
כרמל שאמה-הכהן: בדברים האלה על כל מספר אפשר להתווכח.
כרמל שאמה-הכהן: יושבים פה אנשים מניסיון החיים לפעמים צריכים לקבוע דברים.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו בינינו, אם שמת לב, כל אחד הציע מספר והגענו לאיזון מסוים.
כרמל שאמה-הכהן: כולנו שילמנו מדי פעם דמי פיגור או דמי טיפול או כל מיני דברים אחרים.
איילת כהן מעגן: 10 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: גם הודעה על חריגה בבנק 80 שקלים, את רוצה את זה?
איילת כהן מעגן: זה אולי בבנקים אבל אצלנו זה 10 שקלים.
דורי ציקו: בגלל חברות שלא תחת החוק הזה בעצם מטילים עלינו את הדברים.
איילת כהן מעגן: אצלנו זה 10 שקלים על איחור אחרי שהוא קיבל מכתב כוללני.
אורי ויטנר: אני לא חולק על הניסיון שלכם, מצד שני גם קיים הניסיון שלנו, אנחנו אומרים, לדעתנו 24 זה לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: מכתב מעירייה שלא שילמת 39 שקלים.
דורי ציקו: כל הדוגמאות הן על כאלה שבכלל לא תחת החוק הזה.
מי-טל נעים: הם לא פה.
איילת כהן מעגן: בדיוק, כל הגורמים של המדינה הם לא פה, אנחנו לוקחים 10 שקלים.
דורי ציקו: אלה גופים שהם לא תחת החוק הזה ובגינם אנחנו צריכים לשלם.
אורי ויטנר: אז אפשר או סכום סביר שיהיה 10 שקלים או אחוז מסוים עם איזושהי תקרה.
איילת כהן מעגן: זה המון כסף.
אתי בנדלר: לפני סיום יש עוד שני נושאים: תחילה ותחולה.
אורי ויטנר: רגע, אז מה סגרנו?
מי-טל נעים: זה לא הגיוני.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו.
אורי מקלב: אתם לא סוגרים, זה אנחנו סוגרים.
לאה ורון: בדיוק, זה לא "סגרנו", זה לא עובד ככה, חברי הכנסת הם אלה שמחליטים.
לאה ורון: אתם מעלים את הבקשות, את הטענות.
אורי ויטנר: אז מה הוחלט?
אתי בנדלר: צודקת עורכת הדין וינשטוק-טירי, תראי, אני רוצה לקבל החלטה ברורה לגבי פסקה (3), האם זה יורד בהתחשב בנושא של דמי - - -
כרמל שאמה-הכהן: לגבי פסקה (3) מה ההחלטה שלך?
אורי מקלב: אנחנו מורידים את זה, רק תעשי את ההוספה - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה בהסכמה?
אתי בנדלר: ומוסיפים את ההצעה שלכם.
אתי בנדלר: רק תחזרי עליה כדי שיהיה ברור על מה מדובר, לגבי פיצויים עונשיים.
חנה וינשטוק  טירי: אנחנו מבקשים לתקן את סעיף 31א אחרי פסקה (8) יבוא (9): "ביקש צרכן כי העוסק ישיב לו סכום עודף לפי הוראות סעיף 13ד1 והעוסק לא השיב לצרכן את הסכום כאמור".
אתי בנדלר: לגבי התחילה ותחולה, דבר ראשון צריכים לקבוע, ככל שעוסקים צריכים להיערך במערכות הבילינג שלהם וכך הלאה, במערכות הבקרה שלהם, מה מועד התחילה הראוי לעניין.
אתי בנדלר: ודבר שני, לכשייקבע מועד התחילה צריכים להחליט אם זה יחול גם על פניות שנעשו לפני תחילת החוק ועדיין לא ניתנה תשובה לגביהן.
כרמל שאמה-הכהן: לא, פניות החל מיום תחילת - - -
חנה וינשטוק  טירי: זה יחול על עסקאות שנעשו לפני תחילת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: על עסקאות ברור.
אתי בנדלר: על עסקאות ברור.
חנה וינשטוק  טירי: ברור שזה יחול על פניות מכאן ואילך, זה לא רטרואקטיבי.
כרמל שאמה-הכהן: פניות מיום תחילת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: ותחילת החוק, אורי, 60 ימים?
אורי מקלב: אתם יודעים, אני לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: הצעות לתחילת החוק, למישהו יש הערות?
יסמין סהר גרוס: בעניין הזה, כמו שאתי אמרה לגבי מערכות הבילינג, זה לוקח מספר חודשים להתאים מערכות בילינג, לפחות בתאגידי המים.
יסמין סהר גרוס: שוב פעם, אנחנו קבענו להם הסדר, ועכשיו, בעקבות הצעת החוק הזו, הם צריכים לשנות את ההסדר ולהתאים שוב פעם מחדש.
יסמין סהר גרוס: אנחנו נתנו להם בזמנו חצי שנה היערכות, עכשיו אתם משנים אז הם עוד פעם יצטרכו חצי שנה כי הם כבר התאימו את הבילינג של מועדים מסוימים.
אורי מקלב: כמה זמן לוקח לכם?
אורי מקלב: אתם יכולים להיערך כבר מעכשיו, אתם לא צריכים לחכות שיתפרסם, תתחילו.
כרמל שאמה-הכהן: 1 לנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: 4 חודשים, 120 ימים.
מי-טל נעים: אנחנו לא נעמוד בזה כי יש גם חקיקות צרכניות שאנחנו עוד צריכים לעמוד בהם, מענה טלפוני, סיכום שנתי – שאנחנו עליהם עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה קשור, אני לא מבין?
מי-טל נעים: זה עלויות כספיות גם החברה צריכה להתחיל להיערך אליהם.
איילת כהן מעגן: במענה הטלפוני אנחנו מחוסלים.
דורי ציקו: כי זה אותם אנשים, אותן מערכות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל 4 חודשים נתנו לכם, רצינו 60 ימים.
דורי ציקו: משרד התקשורת, כשנתן את ההוראה בנושא הזה ספציפית לחברות הסלולר, זמן היערכות, נדמה לי ויתקנו אותי אם אני טועה, היה 6 חודשים.
דורי ציקו: פה זה על חלק מהחברות בכלל – נניח שכחברת סלולר יותר קל לי אבל - - -
כרמל שאמה-הכהן: 1 לינואר, 6 חודשים.
אורי מקלב: קיבלתם.
אורי מקלב: עם הסיכום השנתי, הכול ייכנס, ב-1 בינואר אנחנו נחגוג.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף עם כל התיקונים שהסכמנו?
כרמל שאמה-הכהן: החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: החלטות הרשויות בעניין עסקת הגז בין חברת החשמל לשותפות "תמר".
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה קיימה דיון בחודש שעבר בנושא הזה, אם אינני טועה.
כרמל שאמה-הכהן: עם תום הדיון הוחלט להמתין לסיום התהליכים ברשות החשמל, בוועדת המחירים, ולאחר מכן להתכנס ולדון שוב בנושא, כאשר במרכז הדיון החשש שעסקת הגז שמאושרת מגלמת פגיעה בצרכני החשמל ובמשק החשמל באלמנט מרכיב העלויות ומעמיסה עלויות עודפות בגין המצב המונופוליסטי ששוק הגז באזור שלנו נקלע אליו, יותר נכון מדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: מאז התקבלה החלטה של רשות החשמל, החלטה שפורסמה וקיבלה פומבי.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה קיבלה גם מאז לא מעט אינפורמציה שתוקפת את ההחלטה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: ניסינו לזמן את כל חברי מליאת רשות החשמל, מאחר שהגיעו לפתח הוועדה טענות גם לגבי הפרוצדורה וגם לגבי המהות, לגבי מהלך הדיונים, זימון הדיונים.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלתי בדקות האלה מכתב מאחד מחברי המליאה שאומר שהוא קיבל בברכה את הזימון לישיבה הנוכחית ואכן התכוון להגיע אליה, "אולם מיום הזימון גיליתי שנעשו מאמצים רבים מצד גורמים אחרים שלא אגיע להציג את דעתי ואת דעתו של חבר מליאה נוסף".
כרמל שאמה-הכהן: אני מקריא את מה שהוא כותב.
קריאה: מי הוא?
כרמל שאמה-הכהן: מה שכתב חבר מליאת הרשות לשירותים ציבוריים חשמל.
כרמל שאמה-הכהן: "במצב עניינים זה עמדת שניים מתוך ארבעת חברי המליאה, לפיהם המחירים החריגים והתנאים הנוספים שנקבעו בהסכם, במדינה בה התגלה אוצר גז, ידועות וברורות.
כרמל שאמה-הכהן: בכדי לא להגיע לעימותים אישיים אל מול גורמי כוח בחרתי שלא להגיע.
כרמל שאמה-הכהן: אשמח אם תתבצע בדיקה מקצועית בה כל החומר" – הוא מדגיש את המלה כל – "וכל הנסיבות וההתנהלויות יהיו על השולחן".
כרמל שאמה-הכהן: חתימתו מופיעה כאן על המכתב, המכתב הגיע לפני דקות.
כרמל שאמה-הכהן: מאוד רצינו שהחברים יבואו.
כרמל שאמה-הכהן: הזמנו אותם ובררנו גם את הטענה שהזימון הוא בחוסר סמכות.
כרמל שאמה-הכהן: העמדה של הייעוץ המשפטי היתה שהזימון הוא בסמכות, אולם ביחסים הפנימיים בתוך רשות החשמל, אם מגיעים להבנות שם שיש רק גורם אחד שמגיע לייצג, זה עניין פנימי שלהם ואנחנו לא מתערבים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו זימנו, ואני חושב שלצורך הדיון היה חשוב שאותם אנשים שהביעו עמדה אחרת בניגוד להחלטה היו מגיעים.
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד שיש להם לא רק מחלוקת על המהות אלא גם על הפרוצדורה, טענות קשות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים פה על החלטה שיש לה משמעויות של מיליארדי שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי כל מה שעברנו כאן עם סיפור ששינסקי, שבו אני חושב שעשינו צדק והעברנו לציבור את החלק שמגיע לו בתגלית הגז, שבעצם גם עד היום היא שייכת לציבור ולא למישהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה ברישיון ובזיכיון שניתן לא העברת קניין על הגז או על האמצעים שנקבעים, אלא רק הסכם חיפוש, גילוי והפקה בין המדינה, שהיא נשארת לאורך כל הדרך הבעלים האמיתיים – כלומר האזרחים – של המשאב האסטרטגי והכלכלי היקר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן עשינו את כל ההטבות ואת כל הגמישות לטובת מאגר "תמר" במסקנות ועדת ששינסקי, מי שמכיר.
כרמל שאמה-הכהן: ההטבות וההתגמשות היו בשווי של מיליארדי שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: ויש לי חשש – עוד אין לי מסקנה סופית, כי אנחנו עוד לומדים ונרצה לשמוע את רשות החשמל, מה הוביל אותה לקבל את ההחלטה שהיא קיבלה – שנעשה כאן איזשהו קיזוז עם התיקון הצודק שנעשה בששינסקי.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו הצליח להביא את מדינת ישראל למצב של אין ברירה, וזה מצב שאף אחד ממדינות האויב של מדינת ישראל בכל ההיסטוריה או מכל מי שניסה אי פעם להביא את מדינת ישראל למצב של אין ברירה הצליח להביא את מדינת ישראל למצב של אין ברירה.
כרמל שאמה-הכהן: כי הטיעון הכי משכנע שאני שומע עד היום, למה אושר ההסכם הזה, כי לא היתה לנו ברירה.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא היינו מאשרים אז לחברת חשמל לא היה מקור גז, וכך היינו ממשיכים.
כרמל שאמה-הכהן: תפתח את הדיון ראש רשות החשמל שתציג את ההחלטה ואת ההתנהלות שהיתה סביב העניין הזה, ומשם נמשיך כמובן.
אורית פרקש הכהן: קודם כול, תודה רבה.
אורית פרקש הכהן: לעניין ההתנהלות תגיד לי אם אתה רוצה שאתחיל במהות או בהתנהלות.
אורית פרקש הכהן: לעניין ההתנהלות יש כאן את היועץ המשפטי של רשות החשמל, אני חושבת שההליך הזה נוהל ללא רבב.
אורית פרקש הכהן: אני חושבת שאין כמעט תהליכים ברשות החשמל שהתנהלו כמו שהתנהל ההליך הזה, וצר לי על מה שנאמר במכתב מצד חבר מליאה, שצריך להדגיש שלא טרח להגיע ליום הדיון וליום ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: אותו חבר מליאה טוען שהוא הודיע מראש שבאותו שבוע הוא לא יוכל להיות בדיון, ואתם ידעתם שאם הדיון יידחה לשבוע לאחר מכן כבר לא יהיה רוב, מאחר ונציג האוצר כבר לא יהיה חבר בוועדה, יהיה מצב של שניים מול שניים.
כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי שנציג האוצר כבר לא חבר במליאה, זה נכון?
אורית פרקש הכהן: לא, זה ממש לא נכון.
אורית פרקש הכהן: הטענה הזאת עובדתית פשוט לא נכונה.
כרמל שאמה-הכהן: אודי אדירי היום הוא חבר במליאת החשמל?
אורית פרקש הכהן: כן.
אורית פרקש הכהן: הוא טס בין היום למחר, אבל בשבועיים לאחר אותו מועד דיון הוא בוודאי ובוודאי היה חבר מליאה.
כרמל שאמה-הכהן: אותו חבר מליאה הודיע שבאותו שבוע הוא לא יכול, הודיע את זה במפורש להנהלת המליאה, לאחר שבאותו שבוע כבר היתה ישיבה אחת?
אורית פרקש הכהן: אז בוא מיכאל, תציג את התהליך בצורה מסודרת, לרבות של השאלה של הדיון לגבי ההצבעה.
אורית פרקש הכהן: תציג את התהליך עצמו.
מיכאל מקייה: במסגרת הדיונים סביב נושא הגז נוהלו שמונה ישיבות רשות.
מיכאל מקייה: כל המועדים תואמו, והיתה הצבעה במסגרת המליאה על המועדים לקיום הישיבות.
מיכאל מקייה: כל המועדים הוסכמו על כלל חברי המליאה, פה אחד, למי שטרח בוודאי להגיע לישיבות.
מיכאל מקייה: כאשר מודיעים מראש בנושאים כל כך חשובים על היעדרות ויודעים את המועדים שבועיים מראש, או מודיעים יומיים או שלושה ימים לפני שלא ניתן להגיע, זה מטיל בוודאי אילוצים על שאר חברי המליאה שצריך גם להתייחס אליהם.
מיכאל מקייה: אני חושב שבמקרה הזה גם מבחינת כיבוד נהלי הרשות, גם מבחינת סדרי מנהל תקין, כל ההליך נוהל ללא רבב.
מיכאל מקייה: וגם לא ברור לי למען האמת הברור הזה שנעשה כאן לגבי האופן בו הרשות עובדת, אבל אני יכול להגיד שכיועץ משפטי של הרשות אין לי אפילו התחלה של טענה או התחלה של ביקורת על מה שנעשה.
כרמל שאמה-הכהן: מיכאל, אני לא מעורב בפרוצדורות, אני יותר איש של מהות, אבל גם הפרוצדורה חשובה, וגם אנחנו פה חיים תחת פרוצדורות.
כרמל שאמה-הכהן: וכמו שרשות החשמל ידעה אתמול לשלוח מכתב שהזימון של חברי המליאה הוא בניגוד לפרוצדורה, ולא תקפה את המהות, למה חשוב או לא חשוב שחברי מליאה שיש להם דעה אחרת כן יהיו, אז פרוצדורות מסתבר שהן גם חשובות.
כרמל שאמה-הכהן: ואם אני אשאל אותך מתי הסתיים השימוע בנושא, הרי פורסם שימוע בנושא הזה.
מיכאל מקייה: השימוע הסתיים ב-6 ביוני 2012.
כרמל שאמה-הכהן: ומתי היתה ישיבה והצבעה על אישור ההסכם?
מיכאל מקייה: ב-14 ביוני.
מיכאל מקייה: לאחר שב-11 ביוני נשמעו כל מי שהגיב לשימוע.
כרמל שאמה-הכהן: אז ב-11 ביוני עוד היה שימוע?
אורית פרקש הכהן: לא, הסתיים השימוע והיה שימוע בעל-פה נוסף למי שרצה לבוא.
אורית פרקש הכהן: אבל זה היה על אותן טענות.
כרמל שאמה-הכהן: השימוע בעל-פה הוא עדיין חלק מהשימוע.
כרמל שאמה-הכהן: ב-6 אתה אומר התחיל השימוע, ב-11 הסתיים.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין, יש למישהו בעיה עם התאריכים או עם העובדות?
מיכאל מקייה: לא, אין לנו שום בעיה עם התאריכים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מרגיש פה לא בנוח, אנחנו בסך הכול עושים את העבודה שלנו.
אורית פרקש הכהן: כרמל, אנחנו רק מבקשים, תן לנו בבקשה, קצת סבלנות, להציג את הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לא כולם מכירים את העובדות.
כרמל שאמה-הכהן: כשאני מדבר על טענות לפרוצדורה, רק אני ואתם מכירים.
אורית פרקש הכהן: אז תן להציג את העובדות כמו שהן, וגם לדייק, שהמכתב שנשלח אתמול הוא לא היה טענה של חוסר סמכות.
אורית פרקש הכהן: אתה צריך להבין שזומנו כל חברי המליאה, יש חברי מליאה שלא יכלו להגיע.
אורית פרקש הכהן: ובנסיבות האלה בגלל שיש חובה לבוא - -
לאה ורון: חובה לבוא לאן?
לאה ורון: לכנסת?
אורית פרקש הכהן: - - שלחנו מכתב ואמרנו שאני אופיע בשם אותם חברי מליאה שלא רוצים ולא יכולים להגיע, ומי שרוצה לבוא יכול לבוא.