GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא רום: האם אתה, כשאתה חתמת, זה היה לשביעות רצונך?
גיורא רום: כשאתה היית אחראי על פעולה בטנק, ויכול להיות שסגרו את הבורג בטורק מסוים ויכול להיות שעשו כל מיני דברים, האם בסוף, ברגע האמת, כששמת את החתימה שלך, זה היה לשביעות רצונך האישית?
יצחק וקנין: אני מוכן לקבל את ההערה של יערה בעניין הזה "לשביעות רצונו" ולא "משביע רצון" – אני לא יודע למי זה מתייחס.
גיורא רום: לבעל הרישיון.
אפרים זילברשטיין: פעולת בדק לפעמים מורכבת מעשרות פעולות של מספר לא מבוטל של אנשים שבסוף בן אדם אחר מוציא תעודת אחזקה ושחרור.
אפרים זילברשטיין: כאשר הוא בא להוציא את תעודת האחזקה ושחרור, הוא צריך לוודא שכל הפעולות שנעשו – נעשו לשביעות רצונו.
אפרים זילברשטיין: זה לא שהוא אישית עשה את הפעולה, הוא עבד והוא חתם על תעודת האחזקה ושחרור.
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו נתקן את זה ל"שביעות רצונו".
איתי עצמון: אני רוצה לשאול לגבי תקנת משנה (ד)(1): "תעודת אחזקה ושחרור תערך באופן ובצורה שיורה המנהל".
איתי עצמון: שוב אני חוזר על השאלה אם מדובר על איזושהי הוראה כללית, הוראה פרטנית?
איתי עצמון: אם מדובר על הוראה כללית, למה בעצם אנחנו צריכים לכתוב את זה?
איתי עצמון: הרי חזקה על רת"א כרשות מנהלית שהיא רשאית להוציא הנחיות מנהליות, לרבות טפסים.
איתי עצמון: אני פשוט רוצה להבין מה עומד מאחורי התיבה הזאת בהקשר הזה.
אבישי פדהצור: ביקשנו לקבוע בתקנה את מה שאדוני אמר בדיוק: את הטפסים שמגישים, הם צריכים להיות פורמאליים וסטנדרטיים.
אבישי פדהצור: שתהיה אפשרות למנהל להורות.
אבישי פדהצור: לא המצאנו פה כלום.
אבישי פדהצור: הטפסים האלה קיימים ומשמשים כבר הרבה מאוד זמן.
אבישי פדהצור: יש להם פורמט עם ההתחייבות, עם ההצהרות, עם הפירוט של המידע.
אבישי פדהצור: אם השאלה היא: אם אפשר למחוק את המילים "תערך באופן ובצורה שיורה המנהל", אני לא חושב - - -
איתי עצמון: תערך לפי טופס שהורה המנהל?
אודי גילאי: יש פה עניין של גובה הפריט מבחינת ההיררכיה: לכלי טיס שלו מוציאים טופס מסוג אחד, לאביזר מוציאים טופס מסוג אחר.
אודי גילאי: לכן יש פה את העניין שרת"א מנחה על הפורמט של הטפסים.
אודי גילאי: בכל העולם זה מקובל שהרשות קובעת - - -
איתי עצמון: בטפסים לפי טופס שהורה המנהל.
אודי גילאי: ואז תבוא ותגיד שאם זה ממוחשב זה לא טופס?
יערה למברגר: ממוחשב זה גם טופס.
איתי עצמון: אנחנו נשנה לפי טופס שהורה המנהל.
דוד בן ארי: לגבי הנושא של הטפס:
דוד בן ארי: יש טפסים מסוימים שמורה המנהל והם דומים ל-8130 אבל יש מסמכים של תקלות של מכוני הבדק שהם גם טופס אחזקה ושחרור, אז זה לא אך ורק מה שהורה המנהל.
אבישי פדהצור: לא הבנתי את ההערה.
אבישי פדהצור: אם המנהל לא הורה?
דוד בן ארי: אני חושב שצריך להשאיר את הנוסח הקודם "שיורה המנהל" – יש לנו מסמך היום, מסמך של תקלות במטוס, שזה בסופו של דבר למעשה, תעודת אחזקה ושחרור ויש אדם שחותם על זה.
דוד בן ארי: אם אתה קובע: "לפי טופס שיורה המנהל", זה אומר שכל תקלה כזאת, כל נייר כזה, צריך לעבור לאישור של המנהל לפני זה.
דוד בן ארי: כלומר זה לא רק טופס אחד.
דוד בן ארי: יש טופס אחד שהמנהל אכן הוציא - - -
איתי עצמון: זה לא חייב להיות טופס אחד.
איתי עצמון: יכולים להיות מספר טפסים.
דוד בן ארי: אני חושב שהנוסח הראשון הוא יותר נכון.
איתי עצמון: הנוסח הראשון הוא עמום והוא יכול היה לטמון בחובו גם הוראות שהן מהותיות ולכן רצינו להימנע מזה.
אבישי פדהצור: אני לא רואה בעיה בהצעה של אדוני ואני לא מבין את הקושי - - -
שמואל קוזי: יש כיסוי בסעיף אחר.
אבישי פדהצור: הרישום ביומן מטוס?
אבישי פדהצור: דיה לצרה בשעתה.
איתי עצמון: יש לי עוד הערה לגבי תקנה (ד)(1)(ב).
איתי עצמון: לא כל כך הבנתי את תקנת המשנה הזאת, במיוחד את הסיפא שלה: "בלבד שיש בסיכום הפנייה, הפנייה לתיעוד המלא של העבודה" – האם צריך רק להסתפק בתיאור כללי או שכן יש לתעד באופן מלא את העבודה?
איתי עצמון: זה לא כל כך ברור.
אודי גילאי: חברת ק.א.ל תבצע, בעזרת השם, ביקורת שנקראת "C" לג'מבו שלה בחודשים הקרובים.
אודי גילאי: הרישומים של הביקורת הזאת יכללו ארגזים.
אודי גילאי: בסוף אתה מוציא טופס.
אודי גילאי: אתה לא יכול לפרט בטופס את הכול כי הרי זה ורכב רבדים-רבדים.
אודי גילאי: מה שחשוב ומה שקובעת האמנה ומה שאנחנו מנסים לקבוע בהתאם, ככל שאתה מוציא תעודת אחזקה ושחרור, אנא תגיד: כל המידע וכל הנתונים לגבי פעולת הבדק שבוצעה נמצאים במקום כזה וכזה, זאת הפעולה שבוצעה והתיעוד המלא שלה נמצאה במקום מסוים.
איתי עצמון: קודם כל הייתי כותב "פרוט פעולת הבדק שבוצעה, לעניין זה ניתן לכלול תיאור כללי של פעולת הבדק שבוצעה" אז אני עדיין לא מבין את הסיפא.
איתי עצמון: אתה כותב" "ללא ציון מלא של כל השלבים שבוצעו, ובלבד שיש בסיכום".
איתי עצמון: איזה סיכום?
איתי עצמון: סיכום של מה?
אבישי פדהצור: סיכום תעודת האחזקה ושחרור.
איתי עצמון: בלבד שיש בתעודה הפנייה לתיעוד המלא.
אבישי פדהצור: נכון.
איתי עצמון: ואתם אומרים שהתיעוד המלא יכול לכלול גם - - -
אבישי פדהצור: By reference וארגזים.
איתי עצמון: עוד הערה קטנה אחת לגבי (ד).
איתי עצמון: אני חושב שהתיקון שעשיתם כאן הוא פחות מתאים.
איתי עצמון: אני מניח שאם שעת טיסה, מחזורי המראות ונחיתות רלוונטיים לעניין זה – אז יהיה צורך לפרט אותן.
יערה למברגר: לפי העניין.
איתי עצמון: הייתי אומר: המועדים שבהם בוצעה פעולת הבדק, לרבת במונחים של שעות טיסה, מחורי המראות ונחיתות, למחוק את "וכיוצא באלה", ולכתוב: "לפי העניין".
אבישי פדהצור: לי אין בעיה עם ההצעה.
אודי גילאי: זה כן חשוב לכתוב "וכיוצא באלה" כי לפעמים יש פה מחזורים של - - -
איתי עצמון: לכן אמרנו "לרבות".
אבישי פדהצור: זה מחזיר אותנו לנוסח המקורי.
אבישי פדהצור: אני לא רואה מניעה.
איתי עצמון: ולהוסיף בסעיף "לפי העניין".
יצחק וקנין: רבותי, אתם עוקבים אתנו אחרי הנתונים שאנחנו עושים?
יצחק וקנין: אם כן, רבותי, אני מצביע על סעיף 38 כולל כל התיקונים שהוצעו לכל הסעיפים, עד סעיפים (ד)(2), האחרון (ה), והצבענו על (2).
יצחק וקנין: יש עוד (ה).
יצחק וקנין: עד (ה).
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 38– פה אחד
יצחק וקנין: נא להמשיך לקרוא את תקנת משנה (ה).
אבישי פדהצור: תקנת משנה (ה): "תעודת אחזקה ושחרור לכלי טיס יכול שתהיה גם בדרך של רישום ביומן התחזוקה של כלי הטיס, אם בעל הרישיון הוסמך לכך בידי המפעיל האווירי של כלי הטיס, לפי נהלי המפעיל האווירי האמור, והוראות תקנות משנה (א) עד (ד) יחולו, בשינויים המחויבים, על רישום כאמור, כאשר רישום מועד ביצוע פעולת הבדק במונחים של שעות טיסה, מחזורי המראות ונחיתות וכיוצא באלה ייעשה לפי נהלי המפעיל האווירי; בעל הרישיון יתעד ברישומיו מתן תעודת אחזקה ושחרור כאמור.
אבישי פדהצור: בתמצית, ואנשי המקצוע יתקנו אותי אם אני אטעה, כאשר מדובר בכלי טיס שמסר אותו המפעיל האווירי, קיימת עוד פרקטיקה שבה תעודת האחזקה ושחרור נעשית ברישום בספרי המטוס, לא במסמכים של מכון הבדק, אלא המטוס טס עם ספר שבו יש העדה על הכשירות האווירית שלו, וכאשר מסתיימת פעולת הבדק – תעודת אחזקה ושחרור, לא ניתנת כפתק נפרד על-ידי מכון הבדק, אלא בדרך של רישום באותו יומן טיסה, ספר המטוס.
אבישי פדהצור: על מנת לעגן את הפרקטיקה הזאת בישראל, אנחנו מבקשים להוסיף את תקנת משנה (ה), שכמובן, מכילה בשינויים המתחייבים, את מה שחל במכון הבדק לעניין תעודת האחזקה שהוא נותן, לעניין הפרטים, לעניין ההפניה.
איתי עצמון: יש לי שתי הערות מהותיות והערת נוסח אחת: לכמה זמן אמור להישמר אותו תיעוד?
איתי עצמון: זאת שאלה שהתייחסנו אליה לגבי פרטים אחרים; עכשיו, בסיפא כתוב: "בעל הרישיון יתעד ברישומיו מתן תעודת אחזקה ושחרור", האם זה את מתן התעודה או את התעודה עצמה?
אבישי פדהצור: את מתן התעודה.
אבישי פדהצור: הרי התעודה לא נשארת אצלו.
אבישי פדהצור: ההגשמה של התעודה - - -
איתי עצמון: הוא לא אמור לשמור איזשהו עותק או משהו כזה?
איתי עצמון: הוא רק צריך לכתוב: "ניתנה תעודת אחזקה ושחרור".
אודי גילאי: תקנת משנה (ה) קובעת שניתן להוציא את תעודת האחזקה ושחרור באמצעות יומן התחזוקה של כלי הטיס.
אודי גילאי: יומן התחזוקה של כלי הטיס נמצא דרך קבע אצל המפעיל האווירי, לא אצל מכון הבדק.
אודי גילאי: לכן, לעניין שאלתך הראשונה, בתקנות ההפעלה קבועות חובות לעניין שמירת יומן התחזוקה של כלי הטיס וזה לא פה המקום - - -
איתי עצמון: אבל כתבתם "בעל הרישיון", כלומר, בעל רישיון להפעלת מכון בדק "יתעד ברישומיו" אז אני שואל לכמה זמן אמור להישמר אותו תיעוד?
אודי גילאי: זה בתקנה 35.
איתי עצמון: אתה בטוח שיש הפנייה שם לתקנה הזאת?
אודי גילאי: לא לתקנה.
אודי גילאי: יש שמירת רישומי תעודת אחזקה ושחרור.
איתי עצמון: תוכל להפנות אותנו היכן בתקנה 35מעוגנת החובה לשמור את התיעוד של מתן תעודת אחזקה ושחרור?
עודד אילני: זה לא יעזור לנו אם נלך חזרה לתקנות התיעוד?
עודד אילני: תקנות התיעוד הן גם למפעיל וגם למכון הבדק.
אורי בן גלים: ההפניה כאן צריכה להיות לתקנות ההפעלה.
אורי בן גלים: שם יש הגדרה של יומן התחזוקה של כלי הטיס.
אבישי פדהצור: זאת בכלל לא השאלה.
אבישי פדהצור: אין פה קצבה של תקופת השמירה.
אבישי פדהצור: זאת שגיאה שלנו, לדעתי.
אבישי פדהצור: אני חיפשתי אתמול ולא מצאתי.
איתי עצמון: גם אני לא מצאתי.
ניסן הדרי: בתקנות התיעוד כתוב "עד הביקורת הבאה", כלומר, שבפעם הבאה שמוצאת תעודה – התעודה הזאת פסולה, היא גמרה את אורך החיים שלה.
אבישי פדהצור: אני מציע, אדוני, שגם כאן, כמו במקומות אחרים שבהם עשינו את זה, נוסיף שתהיה חובה לשמור על התעודה במשך שנתיים מיום שנחתמה.
איתי עצמון: את התעודה או את עצם מתן התעודה?
אודי גילאי: אבל 35(א) ו-35(ז) – "את כל פרטי פעולות הבדק", זה לרבות תעודת - - -
איתי עצמון: אם להבנתכם זה מכוסה, אין בעיה.
איתי עצמון: אני פשוט שואל כשאלת הבהרה.
אודי גילאי: אז זה בתקנת משנה (ז) – "מבלי לגרוע מהוראות תקנה 136(ג) לתקנות ההפעלה, ישמור בעל רישיון עותק מן התיעוד האמור ומן המידע התחזוקתי הנוגע לאותה פעולת בדק כמפורט לעיל, לתקופה של שנתיים מיום שניתנה תעודת אחזקה ושחרור לפריט שבוצעה בו פעולת הבדק.
אודי גילאי: ".
איתי עצמון: עותק מן התיעוד האמור בתקנה 35 ומן המידע התחזוקתי הנוגע לאותה פעולת בדק – המידע התחזוקתי כולל גם את מתן תעודת אחזקה ושחרור?
אודי גילאי: זה המכה בפטיש.
איתי עצמון: אם להבנתכם זה מכוסה – לי אין בעיה.
אודי גילאי: חד-משמעית.
אודי גילאי: התיעוד מסתיים במתן תעודת אחזקה ושחרור.
יצחק וקנין: רבותי, אתם עוקבים אחרי מה שהוא אמר?
יצחק וקנין: יש עוד הערות.
איתי עצמון: בעצם הובהר על-ידכם שהוא רק מתעד ברישום את עצם מתן התעודה.
אודי גילאי: באופן כללי, ברגע שהוא נתן תעודת אחזקה ושחרור לכלי טיס ורשם את זה ביומן התחזוקה – הוא נפרד מהתעודה.
אודי גילאי: הוא חייב להשאיר עותק אצלו או ציון אצלו שאכן הוא נתן תעודת אחזקה ושחרור.
איתי עצמון: עותק של התעודה או ציון?
אודי גילאי: ציון, ציון.
אודי גילאי: יתעד ברשומה - - -
יצחק וקנין: בתאריך זה וזה קיבל תעודה.
איתי עצמון: עכשיו הערת נוסח: יכול להיות שצריך לכתוב ברישא "על אף האמור בתקנת משנה (ד)" מכיוון שזאת הוראה מיוחדת שגוברת על מה שאמרנו בתקנות לגבי תעודת אחזקה ושחרור, אבל זאת הערה יותר טכנית.
אבישי פדהצור: קיבלנו.
יצחק וקנין: יש עוד הערות, רבותי, לסעיף?
אודי גילאי: עוד הערה קטנה: לקשר את המונח "יומן תחזוקה" למונח ברשימת ההפעלה, שיהיה קשר להגדרתו - - -
אבישי פדהצור: אני לא בטוח שיש לו הגדרה בתקנות ההפעלה.
אודי גילאי: אין הגדרה ליומן תחזוקה.
אודי גילאי: אם אני לא טועה, אפילו בחוק השתמשנו במונח יומן התחזוקה.
יצחק וקנין: אנחנו בודקים.
איתי עצמון: יומן תחזוקה או ספר עזר לתחזוקה?
אודי גילאי: אין הגדרה מהו יומן התחזוקה.
אבישי פדהצור: ולכן אי אפשר להפנות לתקנות ההפעלה להגדרה שלא קיימת שם.
יצחק וקנין: רבותי, בואו נתקדם.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על הסעיף, כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 38 – פה אחד
יצחק וקנין: אנחנו סיימנו את סעיף 38 – כולו אושר, כולל התיקונים שהוצעו בו.
יצחק וקנין: נא לקרוא את סעיף 39.
אבישי פדהצור: אנחנו נבקש, אדוני, לא לדון בסעיף 39 כי טרם מיצינו את הדיון מול הציבור בעניין הזה.
אבישי פדהצור: נמשיך עם תקנה 40: "דיווח על תקלות 40.
אבישי פדהצור: (א) בעל רישיון ידווח למנהל וכן למפעיל האווירי של כלי הטיס, על כל כשל, תקלה או פגם מן המפורטים בתקנה 30א(א)(1) עד (16) לתקנות ההפעלה שנמצאו בכלי טיס במהלך פעילות מכון הבדק; דיווח כאמור יהיה לפי הוראות תקנה 30א(ד) לתקנות ההפעלה.
אבישי פדהצור: (ב) לא יעוכב דיווח על פי תקנת משנה (א), גם אם לא כל הפרטים הנדרשים בו ידועים.
אבישי פדהצור: (ג) נודעו לבעל רישיון פרטים נוספים לעניין השלמת דיווח על פי תקנת משנה (א), יגישם למנהל ולמפעיל האווירי בהקדם, כתוספת לדוח המקורי שהוגש, ויציין את מספר המעקב שניתן לדוח, כאמור בתקנה משנה 30א(ה) לתקנות ההפעלה.
אבישי פדהצור: (ד) דוחות לפי תקנה זו יימסרו בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ- 72 שעות מגילוי התקלות בידי בעל הרישיון.
אבישי פדהצור: (ה) בעל רישיון ידווח למחזיק תעודת הסוג של מטוס גדול או הליקופטר שמסתו המורשית להמראה עולה על 3,175 ק"ג, על תקלות כאמור בתקנה 30א(א)(1) עד (16) לתקנות ההפעלה.
אבישי פדהצור: בתמצית, אנחנו מתקנים במקביל את תקנות ההפעלה ואנחנו מוסיפים שם הוראות ובהן פירוט של תקלות שבהן חובה על המפעיל האווירי – כי אנחנו בתקנות ההפעלה – להודיע על תקלות מסוגים שונים שאירעו בכלי הטיס ושעלולות או עשויות אולי לשקף משהו שהוא מעבר לזה: איזושהי תופעה שצריך לתת עליה את הדעת ברמת ההסדרה של הפעילות ברמת ההסדרה של הפעילות.
אבישי פדהצור: אנחנו אומרים אותו דבר גם בעניינו: אם מכון הבדק מגלה במהלך ביצוע פעולות הבדק אחת מהתקלות הללו – אנחנו מדברים על שברים, כיבוי מנוע בדרך כלל לא רלוונטי אבל יכול להיות שזאת מאחת התקלות שצריך לדווח למכון הבדק.
אבישי פדהצור: יכול להיות שמנוע שבודק מכון הבדק נכבה תוך כדי בדיקה באופן לא צפוי, אנומלי.
אבישי פדהצור: לכן, אותן חובות דיווח שיש על המפעיל האווירי לגבי אותם אירועים, מוחלות גם כאן, בשינויים המתחייבים, על מכון הבדק.
איתי עצמון: האם צריך, בתקנת משנה (ה), לאחר "שמסתו המורשית להמראה עולה על 3,175 ק"ג", להוסיף – כפי שהוספנו במקומות אחרים – "לפי ספר הטיסה או מסמך מתאים אחר כמשמעותו בסעיף 63(ב)(3) לחוק", או שאין צורך בהקשר הזה?
אבישי פדהצור: אפשר, מטעמי אחידות בנוסח.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 40 כולל התיקון שהוצע.
יצחק וקנין: מי בעד, מי נגד?
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 40 – פה אחד
יצחק וקנין: נא לקרוא את סעיף 41.
אורי בן גלים: רגע.
אורי בן גלים: הסתכלנו כרגע וראינו בתקנות ההפעלה, בתקנה 540, התייחסות ליומן התחזוקה של כלי טיס.
אורי בן גלים: כתוב "יומן התחזוקה של כלי הטיס".
אודי גילאי: בוודאי שיש התייחסות.
אבישי פדהצור: אמרנו שיש התייחסות ואמרנו שאין הגדרה.
אודי גילאי: אבל יש הפניה בתקנות, בסעיף 252, לפרק ה-13 ולפרק ה-12 ולפרק השני – אתה יכול לפתוח.
אודי גילאי: אין הגדרה מה זה.
אבישי פדהצור: זה שמופיע – לא היה בספק.
יצחק וקנין: תבדקו את הדברים, רבותי.
איתי עצמון: אישרנו את הסעיף?
יצחק וקנין: אישרנו את 40.
יצחק וקנין: נא לקרוא את פרק ח', הוראות כלליות.
אבישי פדהצור: "פרק ח': הוראות כלליות מתן פטור מהוראות התקנות 1.
אבישי פדהצור: (א) המבקש פטור מתקנות אלה לפי סעיף 165 לחוק יגיש למנהל בקשה כתובה ומנומקת, ויפרט בה, בין היתר, את הטעמים למתן פטור כמבוקש וכן את האמצעים שינקוט בהם לשמירה על רמה שוות ערך של בטיחות לזאת שהייתה מתקיימת לפי התקנות שהוא מבקש פטור מהן.
אבישי פדהצור: (ב) אישר המנהל לבעל רישיון פטור לפי תקנת משנה (א), יודיע בעל הרישיון על הפטור, ובכלל זה על תנאיו ועל תקופת תוקפו, לעובדי מכון הבדק, יציגו לראווה במקום נראה לעין במכון הבדק, ויאפשר לציבור לעיין בו.
אבישי פדהצור: סעיף 165 לחוק הטיס.
אבישי פדהצור: הזכרנו אותו פעם-פעמיים בדיונים.
אבישי פדהצור: מעכשיו המנהל ייתן פטור, במקרה מסוים, מתחולה של התקנות.
אבישי פדהצור: פטור מתחולת התקנות הוא לא עניין של מה בכך.
אבישי פדהצור: הוא אומר: הסטנדרט הבטיחותי ששר התחבורה קבע בתקנות לא חל עליך.
אבישי פדהצור: לכן יש פרוצדורה מוגדרת בה אני מגיש בקשה ואומר מה רמת הבטיחות שוות הערך שאני מבטיח בתמורה לפטור.
אבישי פדהצור: לא יוצרים חורים בבטיחות אלא אני מקזז או מפצה על החוסר שאני יוצר, מגיש את הבקשה למנהל.
אבישי פדהצור: אם המנהל נעתר לבקשה – יש חובה על בעל המכון שקיבל פטור מלפעול לפי הוראות מסוימות בדין, להביא את זה לידיעת עובדי המכון ומי שמקבל שירותים מהמכון.
אבישי פדהצור: יכול להיות שאני לא ארצה ללכת למכון שקיבל פטור.
אבישי פדהצור: מותר לי לפחות לדעת שהוא קיבל פטור ולהחליט בעצמי – זאת תכלית התקנה.
יערה למברגר: אולי במקום "יציגו לראווה במקום נראה" מספיק להגיד "יציגו במקום נראה לעין", לא?
אבישי פדהצור: אם המילה "לראווה" - - -
אבישי פדהצור: אנחנו מוכנים לוותר.
אבישי פדהצור: חשבנו להתייפות בעברית.
יערה למברגר: זה חגיגי.
אבישי פדהצור: אבל אם אנחנו כבר מורידים את "לראווה" אז בהמשך להערתו של היועץ המשפטי שדיברתי אתו אתמול, בלי למצות את הערותיו כמובן, זה לא יאפשר לציבור בכלל אלא לציבור הבא למכון הבדק.
איתי עצמון: אז אולי "ויאפשר לכל אדם לעיין בו במכון הבדק"?
אבישי פדהצור: אנחנו לא מצפים שיפרסם את זה במקומון עפולה.
איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי תקנת משנה (ב), כתוב כאן: " ובכלל זה על תנאיו ועל תקופת תוקפו".
איתי עצמון: תמיד יש תקופת תוקף לפטור?
איתי עצמון: פטור תמיד ניתן לתקופה מסוימת?
אבישי פדהצור: מדיניות רת"א, בשנתיים האחרונות לפחות, היא שכל פטור ייצא עם תקופת תוקף.
אבישי פדהצור: אין כבר כזה דבר שאתה משגר ושוכח את הפטור.
אודי גילאי: אלא אם כן זה פטור מקומי.
אודי גילאי: אם אני רוצה לייבא כלי טייס, אז זה כן או לא.
אבישי פדהצור: פטור שמתקיים מעצם טבעו לנצח – ברור.
אבישי פדהצור: אבל נניח שאני מבקש פטור מהתקנה של ציוד כזה או אחר בכלי טיס ויש חובה לפי התקנות להתקין את הציוד, אז ככלל, הפטור הזה קצוב בזמן כדי לאפשר אפשרויות בקרה על שיקול הדעת של המנהל אחת לתקופה מסוימת ולראות שעדיין מתקיים הצורך.
אבישי פדהצור: אנחנו חורגים פה מהתקנות וצריכים להצדיק באופן מתמשך את החריגה מהתקנות.
אבישי פדהצור: לכן תקופת התוקף של הפטור קצובה.
איתי עצמון: אני רק מבקש להתאים את הנוסח לנוסח של החוק, כלומר, בתקנת משנה (ב), במקום "אישר" נכתוב "נתן המנהל" כי אנחנו מדברים על מתן פטור.
איתי עצמון: בתקנת משנה (א), בחוק נאמר "ברמת בטיחות שוות ערך לזו המושגת בקיום ההוראות לפי הסעיפים האמורים" – אני מצטט מסעיף 165(א) לחוק הטיס – אז אני מציע להתאים כאן את הניסוח.
איתי עצמון: הערה אחרונה, האם כדאי לכתוב בתקנת משנה (א) "מבקש פטור מתקנות אלה, כולן או חלקן"?
אבישי פדהצור: בעיני זה פשיטא, אבל אין לי בעיה להוסיף את המילים על מנת להסיר ספק.
אבישי פדהצור: ברור לי שאם יש למנהל סמכות לתת פטור, הוא יכול לתת פטור מהתקנות כולן או מקצתן, ומי שמבקש את המנהל להפעיל את סמכותו, מבקש אותו במסגרת סמכותו.
איתי עצמון: אתם חושבים שאין צורך?
אבישי פדהצור: לדעתי אין צורך.
יערה למברגר: אין צורך אבל אין לי התנגדות.
יערה למברגר: אני אדישה.
יצחק וקנין: כן מר טלמון, תגיד לנו איזה דבר חוכמה היום.
עמרי טלמון: דבר חוכמה – אני בספק, אבל אני אשתדל.
עמרי טלמון: התקנה הזו חשובה באופן יוצא מן הכלל מפני שלגבי המכונים, אין הבדלה היום בין גדולים, בינוניים, קטנים ומה שאני הצעתי בזמנו – מכונים זעירים.
עמרי טלמון: המכונים הקטנים ומה שאני קורא זעירים, כולל המכון של קלוב התעופה, לא יוכלו לעמוד בהרבה מאוד סעיפים של התקנות האלה.
עמרי טלמון: למותר להתווכח על כל סעיף וסעיף.
עמרי טלמון: ישנה התקנה הזו, תקנה 41, היא גורפת ונותנת למנהל סמכות לתפור, במילים שלו, ליתומים מסוימים מכנסיים שמתאימות להם.
עמרי טלמון: כך אמרת.
עמרי טלמון: אז זו ההזדמנות.
עמרי טלמון: אני מקווה רק שכזעקת המכונים הקטנים או הזעירים תבוא לפני המנהל, הוא ינהג ברוח יד וברוחב לב ויאפשר את המשך פעולתם, כי לפי הנוסח של התקנות שמתאים מאוד למכונים הגדולים וכן הלאה, לקטנים ולפשפשים לא תהיה תקומה.
אבישי פדהצור: אני רק רוצה להעיר, אדוני, בהמשך לדברים אלו שאנחנו ברת"א מודעים לבעיה שיש למכונים שאינם המכונים הגדולים הקונבנציונליים ואנחנו עדיין ממתינים שתוגש לנו הצעה מסודרת מטעם בעלי העניין במכונים האלו, שתגיד לנו מה בתקנות איננו ישים או איננו רלוונטי כדי שנוכל לקבוע הסדרים מראש לעניין הזה.
אבישי פדהצור: סעיף 165 לחוק והתקנה הזאת, הם לא תחליף לחקיקה.
אבישי פדהצור: במקרה מסום לתת פטור, אנחנו לא נעשה חקיקה על דרך הפטורים, קרי, מהיום והלאה כל מכון קטן יקבל באופן גורף פטורים כאלו ואחרים.
אבישי פדהצור: דרך המלך לעשות את זה, ופנינו בתחינה לגורמי המקצוע בקרב הציבור שמעורים בזה: בואו, אמרו לנו מה ישים ומה איננו ישים בשינויים ותציגו את זה בפנינו על מנת שנוכל ליישם את זה בנוסח.
אבישי פדהצור: עד לעת הזו תחינותינו לא נעתרו.
אבישי פדהצור: יש גם עבודה שמתנהלת ברת"א בעניין הזה, אבל ברור - - -
יצחק וקנין: מר טלמון, הכדור הוחזר אליך.
עמרי טלמון: אבל אני לא סבור שזה באינטרס של כולנו, כי אם נתחיל להכניס פה מה שאמרתי בקצרה, הערה לסעיף כזה לסעיף אחר לתקן את התקנות, זה יכול לקחת Forever.
עמרי טלמון: יש אינטרס להעביר את התקנות האלה במהירות ובמינימום תקלות, לפחות לגבי המכונים הגדולים, כי אנחנו יודעים את סיפור הקטגוריה ואני האחרון שינסה להפריע לזה.
עמרי טלמון: על כן, אני חושב שהמנגנון, בניגוד ללכת פרטני עכשיו ולפרט בתקנה הזו, זה בדיוק המנגנון של סעיף 41.
עמרי טלמון: המכונים גם לא דומים אחד לשני.
עמרי טלמון: המכון שלנו מטפל רק בדאונים, למשל, וזה מכון ללא כוונת רווח.
איתי עצמון: המנגנון קבוע בסעיף 165 לחוק.
איתי עצמון: תקנה 41 פשוט נותנת לו איזשהו תוכן יותר יישומי-טכני.
איתי עצמון: העיקרון נקבע כבר בחוק.
יערה למברגר: אז מה הבקשה?
יערה למברגר: לא הבנתי.
עמרי טלמון: מה שרוצה אבישי זה שאני אגיד שתקנה 38(א) מפריעה לי, ואז יהיו ויכוחים.
עמרי טלמון: כבר ראיתם את הוויכוחים - - -
יערה למברגר: הבנתי את זה והבנתי גם את עמדתך בעניין.
יערה למברגר: אבל המהות, כמו שאיתי אומר, לא קבועה פה.
יערה למברגר: זאת רק טכניקה – יגיש בקשה בכתב מנומקת.
עמרי טלמון: יפה.
עמרי טלמון: אני לא מתלונן על זה.
עמרי טלמון: אני רק מעיר הערה שהסעיף הזה חשוב לנו מאוד ואני מקווה שתהיה פתיחות רבה ברת"א לעניין, למרות שמבחינה עקרונית.
עמרי טלמון: השימוש בפטורים הוא לא צורה אידאלית ללכת בה – כאן מוכרחים לתפור מכנסיים ליתומים, אין ברירה.
יערה למברגר: אני מסכימה עם דבריך, לפחות עם הסעיף.
יצחק וקנין: ההערה שלך נשמעה ואני מקווה שיהיה לה פיתון.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על תקנה 41(א) ועל (ב), כולל ההערות שהושמעו והתיקונים שתיקנו.
יצחק וקנין: אני מצביע על 41.
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 41 – פה אחד
יצחק וקנין: נא להמשיך לקרוא את תקנה 42.
אבישי פדהצור: תקנה 42, תקנות תעופה לא ישראליות חלף הוראות פ.א.ר – הסב היועץ המשפטי לוועדה את תשומת ליבי לכך שההוראה הזאת היא למעשה הוראת פטור.
אבישי פדהצור: מי שקורא אותה רואה שתוכנה הוא בקשה שהתקנות לא יחולו על המבקש.
אבישי פדהצור: אני מקבל לחלוטין את עמדת היועץ המשפטי שהתקנה הזאת מיותרת כי היא תקנת פטור ולכן אנחנו מבקשים לא להעלות אותה בכלל לדיון אלא למחוק אותה מהנוסח המוצע.
יצחק וקנין: אז אנחנו נמשיך לתקנה 43.
אבישי פדהצור: "הוראות פ.א.ר שעודכנו 43.
אבישי פדהצור: שונתה תקנת פ.א.ר.
אבישי פדהצור: שתקנות אלה מפנות אליה – (1) יפרסם המנהל, ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות, הודעה לציבור על שינוי אותה תקנה, בציון מספר התקנה ששונתה, מספר התקנה בתקנות אלה המפנה אליה ומועד תחילתו של השינוי בישראל; (2) מועד התחילה של שינוי כאמור לא יהיה אלא לאחר שחלפו ארבעה-עשר ימים לפחות מיום הפרסום האמור בפסקה (1), אלא אם כן הורה המנהל, בהחלטה מנומקת, על תקופה קצרה יותר, ובלבד שזו לא תפחת משלושה ימים מיום הפרסום כאמור; הורה המנהל על תקופה קצרה כאמור, תפורסם הוראתו בפרסום כאמור בפסקה (1).".
אבישי פדהצור: אני אסביר בקצרה.
אבישי פדהצור: ראינו, זה פחות שכיח בתקנות האלו אבל זה גם קיים בתקנות האלו, שאנחנו מפנים לתקינה זה.
אבישי פדהצור: למשל, ראינו בהגדרה של שינוי גדול, תיקון גדול, אם אני לא טועה, שהפנינו לפ.א.ר.
אבישי פדהצור: עכשיו, מה לעשות, הפ.א.ר איננו יציר חקיקה ישראלית, הוא יציר חקיקה זר.
אבישי פדהצור: כשאני מפנה ליציר חקיקה זר, אני צריך לקחת על עצמי את האחריות להודיע לציבור שלא אמון על החקיקה הזאת, להודיע לו: אדוני, ראה, התקנות שלי מפנות לדין הזר, הדין הזר השתנה.
אבישי פדהצור: דע לך שהשינוי בדין הזר יחול עליך החל מיום פלוני ואלמוני.
אבישי פדהצור: התקנה קובעת בדיוק את התקופות המזעריות: לפחות 14 יום, אלא אם יש דחיפות וכו', על מנת ליצור שקיפות וחיבור בין הדין הזר שאליו אני מפנה לבין הדין הישראלי שמחייב את בעל הרישיון.
יצחק וקנין: יש הערות, רבותי, לסעיף?
יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 43?
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 43.
יצחק וקנין: בעד אישור סעיף 43 – פה אחד
יצחק וקנין: נא לקרוא את סעיף 44.
אבישי פדהצור: "קבלה על-ידי המנהל 44.
אבישי פדהצור: (א) לעניין כל מסמך, מערכת או פעולה שלפי תקנות אלה צריכים להיות מקובלים על המנהל או כל שינוי בהם - (1) בעל רישיון ימציא למנהל את המסמך או מסמך המתאר את המערכת או הפעולה או כל תיקון שלהם לשם ביקורת, לפחות 60 ימים לפני המועד המתוכנן לכניסתו לתוקף (בתקנה זו - מסמך); (2) המנהל רשאי שלא לקבל מסמך שהועמד לביקורתו או תיקון שלו, או להורות לבעל הרישיון לתקנו לשם קבלתו או להודיע לבעל הרישיון, בהחלטה מנומקת, כי דרושה לו תקופה נוספת של 60 ימים לבחינתו, בתוך 60 ימים מהיום שבו הועמד לביקורתו; המנהל רשאי להאריך את התקופה הנוספת לבחינת המסמך לתקופות נוספות שלא יעלו על 60 ימים כל אחת; (3) עברו 60 ימים מהמועד שבו בעל הרישיון העמיד לביקורת המנהל מסמך כאמור, והמנהל לא הודיע למחזיק הרישיון כי המסמך אינו מקובל עליו, או כי דרושה לו תקופה נוספת שהורה עליה לבחינתו, ולא הורה לו לתקנו, יראו את המסמך כמקובל על המנהל.
אבישי פדהצור: (ב) ראה בעל רישיון כי מטעמי בטיחות הטיסה נדרש תיקון של מסמך כאמור בתקנת משנה (א) באופן שאינו מאפשר עמידה בהוראות פסקה (א)(1), רשאי הוא לתקנו על-אתר; בעל רישיון שתיקן מסמך כאמור יודיע על דבר התיקון ועל תוכנו למנהל באופן מידי, והוראות פסקאות (א)(2)-(3) יחולו בשינויים המתחייבים.
אבישי פדהצור: אני אסביר: אנחנו מבקשים בתקנה הזו לעגן הסדר שמקובל גם במדינות אחרות, שמפריד בין מסמך או פעולה שטעונים אישור לבין מסמך או פעולה שדי בהם שיהיו מקובלים.
אבישי פדהצור: ההבדל העיקרי בין אישור למקובלות זה שלאישור יוצאת הוראה פורמלית, פוזיטיבית: דע לך, אישרתי לעשות כך וכך או אסרתי עליך לעשות כך וכך.
אבישי פדהצור: בעוד שבמקובלות, המנגנון הוא מעט שונה.
אבישי פדהצור: הוא יוצר חזקת קבלה, בחלוף פרק זמן מסוים.
אבישי פדהצור: אני מגיע למנהל לגבי אותם מסמכים שאינם טעונים את אישור מראש אבל טעונים מקובלות – נקרא לזה – ואומר לו: אדוני, אלו התיקונים שאני רוצה לעשות.
אבישי פדהצור: עכשיו מתחיל הסטופר לרוץ.
אבישי פדהצור: אם תוך 60 ימים – אנחנו תכף נדבר על המועד – לא קיבלתי מהמנהל שום אינדיקציה, אני רואה את המסמכים, או הדין רואה את המסמכים כבני תוקף, ואני יכול לפעול לפיהם כרצוני.
אבישי פדהצור: יש פה, כמובן, סייג.
אבישי פדהצור: קורה לא אחת שבעל הרישיון צריך לעשות תיקונים דחופים: הוא גילה שהנוהל שלו לשחרור כלי טיס הוא נוהל רע, הוא נוהל מסוכן.
אבישי פדהצור: ברור שלא נרצה לכפות את הפרוצדורה של 45 יום וכו' כשחיי אדם תלויים על בלימה.
אבישי פדהצור: לכן, באותם מקרים שבהם בטיחות הטיסה מחייבת זאת, אני מתירים את התיקון המידי מבלי שהדבר יהיה מקובל על המנהל מלכתחילה.
אבישי פדהצור: אבל אז ישנה חובה לדווח למנהל לומר לו" אדוני, דע לך, את הדבר הזה הייתי צריך להביא אליך לקבלתך, מטעמי בטיחות טיסה עשיתי את השינוי לפני.
אבישי פדהצור: הנה המסמך, ראה אם מקובל הוא אם לאו.
אמיר דרנגר: אנחנו מבקשים שהנוסח של הסעיף יתאים לגמרי לאיך שהוא פועל אצל הגויים ב-FAA וב-EASA.
אמיר דרנגר: שם אין אפשרות למנהל להאריך כל פעם את הנושא של הקבלה.
אמיר דרנגר: פה כתוב 60 ימים ואז אפשר עוד 60 ימים ועוד 60 ועוד.
אמיר דרנגר: לפי איך שזה עובד בעולם, אתה מגיש למנהל ואם הוא לא מתנגד, אם הוא לא אומר שהוא לא מסכים – כמובן הוא יכול להגיד מחר, עוד חודש, יכול להגיד לך אחרי שנה – אבל אין הגבלה של זמן ואין אפשרות להאריך את המועד הזה ללא סוף, ללא הגבלה.
איתי עצמון: למה אתם מתנגדים להארכת המועד?