GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: ב-3.5 דולר יש סגירה פיננסית או לא?
שאול מרידור: אז צריך לעשות אותה מחדש, זה לא שלא תהיה.
שאול מרידור: 3.5 דולר, אמרתי לך מה דעתי על המספר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההערכה?
שאול מרידור: חבר הכנסת שאמה, אני לא רוצה להתייחס למספרים, אני רק אומר שזה בכל מקרה יחייב, וצריך להבין את זה.
שאול מרידור: זו אולי עלות שאנחנו מוכנים לקחת, אבל צריך להבין את העובדות.
שאול מרידור: זה כן, אין שאלה, יחייב את החברות ללכת חזרה למממנים ולבנות עסקת מימון חדשה.
שאול מרידור: אני עדיין חושב שהיא תהיה גם במחירי ששינסקי, לצורך העניין, ובכמויות ששינסקי.
שאול מרידור: היא תהיה, לשאלת חבר הכנסת אלדד, אין לי שאלה.
שאול מרידור: האם זה יצריך עיכוב עכשיו?
שאול מרידור: סביר להניח שכן.
שאול מרידור: אמר לך מר רון-טל מה הוא חושב שיעלה לחברת חשמל כל חודש עיכוב.
שאול מרידור: גם את זה אפשר לבדוק, זה נורא פשוט.
שאול מרידור: יש מחיר סולר, יש מחיר גז, גם מול המחיר הנוכחי, אפשר לבדוק.
אריה אלדד: כשאמרו לנו שב-150 דולר לחבית יהיה - - -
שוקי שטרן: לא, גם ב-150 דולר המחיר נמוך בהרבה, עשרות מונים, מחיר הגז הטבעי נמוך יותר.
שאול מרידור: גם ב-80 דולר התכוונת.
שלומי פריזט: לא, ה-150 דולר זה לא לשימוש בסולר, אדוני חבר הכנסת אלדד, זה לשימוש בגז טבעי שהיה צמוד למחיר הסולר.
אריה אלדד: אבל 150 דולר.
שלומי פריזט: לא, אבל זה לא לשרוף נפט ב-150.
שלומי פריזט: לשרוף נפט ב-150 דולר עולה מספרים אחרים לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: מי המומחה שייעץ לכם בנושא הבחינה של הסגירה הפיננסית, אני רוצה לשאול.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להזמין אותו לדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשאול בן-אדם שהוא מומחה בסגירות פיננסיות בין-לאומיות, אם הורדת המחיר, נניח בדולר, צריכה לגרום לעיכוב.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין עסקה פיננסית שסגורה על מחיר מסוים, שצובר בתוכו המון שומן ליזם, אם משנים בצורה סבירה את המחיר ולא מורידים אותו למצב שיש סכנה לתוכנית העסקית, למה זה צריך לגרום לעיכוב?
כרמל שאמה-הכהן: אולי עוד ישיבה אחת מול הגורם המממן, אולי עוד שבוע, לא משהו דרמטי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה מישהו, אני לא מבין במימון בין-לאומי בהיקפים כאלה, אני רוצה שתגיד לי מי ייעץ לכם בששינסקי, אני רוצה להביא אותו לוועדה, שיגיד לי שזה היה גורם לדחייה של שנה.
שאול מרידור: לא אמרתי שזה היה גורם לדחייה של שנה.
כרמל שאמה-הכהן: חצי שנה, ארבעה חודשים, אני ארים את הידיים.
כרמל שאמה-הכהן: אם יבוא מומחה ויגיד לי ששינוי מחיר הבסיס בהסכם שנחתם עם חברת עם חברת חשמל, באיזה מדרגות גורם לדחיות לא סבירות, אז אני אומר: אוקיי, אני מבין את העלויות ואת המחירים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אני אומר לך מההבנה המועטה שלי בנושא הפיננסי, בנקים יתחרו לממן את הפרויקט הזה בשיעורי התשואה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: זה מימון בטוח, יש פה אולי רק סיכונים גאופוליטיים, אין פה שום סיכון עסקי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הסיכון הגאופוליטי ממילא לא משתנה במחיר של העסקה של חברת חשמל.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני לא מבין את הטענה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להביא פה לדיון הבא, כי זו נקודה מאוד דרמטית, כי אם זה כך באמת, אז חברת חשמל והרשות לשירותים ציבוריים חשמל עשו שיקול נכון, ואם באמת יש דחייה מהותית אז אנחנו נצדיע להם.
שוקי שטרן: אדוני היושב-ראש, אנחנו כולנו גיבורים.
שוקי שטרן: יש לנו חברות בין-לאומיות שפועלות בתחום הזה, ספורות, אפשר לספור אותן על יד אחת.
שוקי שטרן: טובות יחסית, אפשר לספור אותן באצבע אחת.
שוקי שטרן: אנחנו לא רואים את ה-majors, את חברות הגז הגדולות וחברות הנפט הגדולות מגיעות למדינת ישראל.
שוקי שטרן: אנחנו לא מספיק אטרקטיביים וזה מסיבות שונות, בין היתר אם אנחנו נפעל שוב לשנות תנאים ודרך פעולה ממה שקבוע בין היתר בחוקים שחוקק הבית הזה, אנחנו לא - - -
כרמל שאמה-הכהן: איך זה קשור לחוקים, אני לא מבין.
כרמל שאמה-הכהן: ההסכם בין חברת חשמל ל"תמר" קשור לחוקים?
שוקי שטרן: כי אם קנייה ומכירה של גז טבעי איננה נתונה לפיקוח, וניתן לעשות אותה מקונה מרצון למוכר מרצון - - -
כרמל שאמה-הכהן: אין פה קונה מרצון וגם לא מוכר מרצון, יש פה מונופול.
כרמל שאמה-הכהן: המדינה מפקחת על מונופולים אחרים, למה הגז צריך להיות חריג?
שאול מרידור: היא לא מפקחת על כולם.
שאול מרידור: חבר הכנסת שאמה, רוב המונופולים – לצערי, לשמחתי, אפשר לדבר על זה – הרבה מאוד, מאות מוצרים בסופר שלנו יש בהם מונופולים, על מעטים מהם אנחנו מפקחים.
שאול מרידור: אורז לדוגמה, אני לא יודע אם הוא מוכרז מונופול, אני אזהר במלים, אני לא משפטן, 80 ומשהו אחוז, למיטב זכרוני מוועדת המזון, מהאורז מגיע על-ידי יבואן אחד למדינת ישראל.
שאול מרידור: האם כתוצאה מזה צריך לפקח עליו?
שאול מרידור: עוד פעם, אנחנו משק קטן.
שאול מרידור: כתוצאה מזה שאנחנו משק קטן יש הרבה מאוד מוצרים שבסופו של דבר נשלטים ביותר ב-50% על-ידי ספק אחד.
שאול מרידור: אם היינו מפקחים על כולם היינו חוזרים - - -
כרמל שאמה-הכהן: מר מרידור, מסכנה חברת חשמל, יש לה גרעון, למה המחיר מפוקח?
כרמל שאמה-הכהן: תנו לה להעלות את המחיר.
שאול מרידור: אבל זה לא דומה.
כרמל שאמה-הכהן: למה, הצרכנים לא ישלמו?
כרמל שאמה-הכהן: למה זה לא דומה?
שאול מרידור: חבר הכנסת שאמה, השאלה אם לפקח על מחירי חשמל, מים, ארנונה, כל מיני דברים מהסוג הזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שלא פיקחת על הגז, לא פיקחת על החשמל באמת.
שאול מרידור: אני לא מסכים.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שלא פיקחת על הגז שזה המרכיב העיקרי בייצור של החשמל - - -
שאול מרידור: אדוני מתעלם ממה שעשתה רשות חשמל.
שאול מרידור: בעיני, אני אומר את זה פעם שנייה, זו התערבות בוטה בהסכם שנחתם בין שני צדדים.
לאה ורון: אדוני חייב לסיים את הדיון.
לאה ורון: מליאת הכנסת התחילה, ושמעתי שיש הצבעות.
שאול מרידור: אתה יכול לשאול את חברת חשמל כמה התערבות זו היתה גם בכסף, אבל בעיקר, כמו שהסבירו שני הנציגים מצדדי, בתנאים שהובילו או דחו.
שאול מרידור: תוך שנתיים חברת חשמל, אני מניח, תהיה הראשונה שתוציא פה מכרז לעוד ספק ברגע שיהיו פה עוד ספקים, וזה יקרה תוך פחות משנתיים.
שאול מרידור: אי-אפשר להתעלם מהדברים האלה.
שאול מרידור: מה שעשו בהסכמים האלה, בזה שחתכו את היכולת של "תמר" לתת את כל הגז ל-15 שנה, וייצרו פה תחרות דה-פקטו תוך פחות משנתיים על גז שיגיע לפה ב-2017, 2018, 2019, דרך זה שקיצרו את משך האופציה, דרך זה שהורידו את כמות הגז שמפעיל חשמל פרטי או קוגנרציה יכול או חייב לקחת מ"תמר", שאפשרו לו להחליט בעצמו, בלי לשאול את "תמר", אם לקצר או לא לקצר את ההסכם בשבע שנים וכו'.
שאול מרידור: בעיני זו התערבות שלא נעשתה כמותה עד היום בהסכמים, שעוד פעם אני מזכיר, עומדים במבחן הסבירות לעומת הסכם דומה, שאומנם לא נחתם אבל נחתם בראשי תיבות כ-LOI, שנעשה בתנאי תחרות.
שאול מרידור: אני חושב שעשו דבר נכון, כל הרגולטורים שהתעסקו בזה, אני חושב שההתערבות היתה בצדק והיא היתה צריכה להיות.
שאול מרידור: אבל בין זה ובין להגיד שהפקרנו את הצרכן, אני חושב שעשו בדיוק ההיפך פה.
שאול מרידור: האם ההתערבות היתה במידה או לא?
שאול מרידור: בעיני היא היתה במידה, אפילו במקום בעיני הנכון אבל הבוטה של המידה.
שאול מרידור: זה נכון שנלקחו עוד שיקולים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חייבים לסיים תוך דקה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו לנו עוד דיונים בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: רק פשוט נתתי לו רשות דיבור ולקחתי, בגלל שנציג רשות ההגבלים העסקיים רצה לדבר.
כרמל שאמה-הכהן: נועם סגל, בבקשה.
נועם סגל: כמה זמן יש לי?
כרמל שאמה-הכהן: ממש קצר.
לאה ורון: דקה וחצי.
נועם סגל: אני מהפורום הישראלי לאנרגיה.
נועם סגל: אני מרגיש שאני פה היחיד שבעצם מייצג את הציבור.
כרמל שאמה-הכהן: למה, את מי אנחנו מייצגים פה?
שלומי פריזט: פוטרנו, אדוני היושב-ראש, פוטרנו כולנו.
נועם סגל: אני הכנתי איזושהי מצגת עם גרפים, אבל אני רואה שלא יהיה זמן להציג אותה.
נועם סגל: אני פשוט נדהם ממה שקורה כאן.
נועם סגל: יש כל כך הרבה רטוריקה, כל כך מעט נתונים, כל כך מעט התייחסות מקצועית.
כרמל שאמה-הכהן: תעשיר אותנו בנתונים.
נועם סגל: אני רק אשאל שאלות תם.
נועם סגל: למשל, היה פה דיון ארוך לגבי מחיר הגז.
נועם סגל: אני אשאל: למה לא לקבוע את מחיר הגז לפי העלות שלו?
נועם סגל: אם עלות ההפקה שלו – זה הנתונים מששינסקי – היא 1.24 דולר, למה צריך להצמיד אותו למחיר הנפט?
נועם סגל: יש עלות של אסדה, יש עלות של כוח אדם, צריך להביא את הגז לחוף, זו העלות.
נועם סגל: לא צריך לקבוע מחירים שהם 5 דולר.
נועם סגל: דיברו פה על מימון.
נועם סגל: אני רוצה פה להראות נתונים של החברות.
נועם סגל: דבר ראשון, אם התשואה כל כך גדולה ויש כזה חשש שלא יהיה מימון, זו השקעה טובה, למה שמדינת ישראל לא תעמיד מימון?
נועם סגל: למה צריך ללכת ל"דויטשה בנק"?
נועם סגל: יש פה נתונים של החברות עם הרווחים.
נועם סגל: רק נתונים פיקנטיים.
נועם סגל: למשל "נובל אנרג'י" השקיעה השנה בעלויות של הוצאות הנהלה וכלליות פי שלוש ממה שהם השקיעו בחיפושים.
נועם סגל: זאת אומרת לא מדובר פה בחברות עניות שחסר להן מימון.
נועם סגל: המימון יקר, בבקשה, שהמדינה תממן.
שאול מרידור: "נובל" היא חברה רווחית?
שאול מרידור: "נובל" יש לה תחרות בעולם או שהיא מונופול בעולם?
שאול מרידור: כשאתה אומר את זה אפשר לחשוב ש"נובל" היא חברה מאוד לא יעילה.
שאול מרידור: היא חברה לא יעילה לדעתך?
נועם סגל: אני מבקש לסיים.
נועם סגל: הרווחיות הזאת הושגה על מחיר ממוצע של 3 דולר, זה המחיר הממוצע של "נובל".
נועם סגל: אני רוצה לציין שתי נקודות חשובות: היצרנים הפרטיים נעדרים מההסכם.
נועם סגל: לפי חוק משק הגז הטבעי חייב להיות פיקוח לפי סעיף ה' לחוק על מחיר הגז הטבעי שמפוקח ליצרנים פרטיים.
נועם סגל: הדבר הזה לא נעשה.
נועם סגל: גם לוועדת המחירים שיושבת היום – כבוד היושב-ראש, זו נקודה חשובה – יושבת היום ועדת מחירים, היא דנה בכלל בסעיף ז' לחוק המחירים שאומר שיעקבו אחר המחירים.
נועם סגל: לא דנים בפרק ה', שהוא בעצם קובע את המחירים.
נועם סגל: בשורה התחתונה אפשר לדבר פה עד מחר על ההצמדה למחיר הזה ולמחיר הזה.
נועם סגל: יש עלות של הגז, המדינה צריכה לפקח על המחיר, וצרכני החשמל לא צריכים לשאת בעלויות של זה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, משפט.
ג'ינה כהן: אז שני דברים.
ג'ינה כהן: אל"ף, אני יועצת בתחום הגז הטבעי, אני יועצת של הפלסטינים.
ג'ינה כהן: אז מצד החוזים שנעשו, אני חושבת שהם באמת סבירים ואין לי שום אינטרס, אבל בעולם אחד הדברים המסוכנים זה אם מחיר הגז הוא נמוך מדי.
ג'ינה כהן: אם המחיר נמוך מדי אף אחד באמת לא בא.
ג'ינה כהן: הם באמת לא באים, ופה בארץ לא באו.
ג'ינה כהן: ואם המחיר נמוך מדי אנשים מבזבזים את הגז, ואז גם מפתחים תעשייה מבוססת על גז, ועובדים לא הולכים לתעשיות אחרות, ואז כל המדינה מבוססת על גז במחיר זול.
ג'ינה כהן: אחד הדברים הכי מסוכנים שיכול להיות זה מחיר זול מדי.
ג'ינה כהן: זה דבר אחד שרציתי להגיד בשביל המתחרים שלי.
ג'ינה כהן: אין תחרות.
ג'ינה כהן: אני עובדת ב-"Shell", אני מייצגת את "בריטיש גז" ואת "CCC".
ג'ינה כהן: יש לנו גז פה שעומד 30 קילומטר מהחוף שחברה בין-לאומית, אחד מה-majors בעולם, רוצה לפתח אותו, יש לה כסף מהבית, רוצה להביא את הגז, ואנחנו מוכנים לפתח את הגז ולהביא את הגז לארץ.
ג'ינה כהן: יש אפשרות לתחרות היום, כסף מהבית, עם חברות בין-לאומיות עם הידע הכי גדול שיש בעולם.
ג'ינה כהן: למה לא נותנים לנו להביא את הגז הזה?
ג'ינה כהן: אני לא יודעת באיזה גג לצעוק את זה, 12 שנה הפלסטינים משלמים לי, הממשלה לא נותנת ל"בריטיש גז" ולחברת "CCC", נוצרים פלסטינים, לפתח את המאגר גז הזה.
אמיר שביט: אני מייצג את חברת "אדלטק".
אמיר שביט: אנחנו יזמים בתחום תחנות הכוח הפרטיות בקוגנרציה.
אמיר שביט: אנחנו קרובים לסיכום של שתי סגירות פיננסיות של תחנות שסך ההיקף שלהן 170 מגה-ואט.
אמיר שביט: היה לנו הסכם מול המצרים בזמנו.
אמיר שביט: כאשר אתה משווה את ההסכם בין המצרים למחירים של היום, בהצמדות שלו, אתה מגיע גם שם למעל 5 דולר, וזה עוד לפני שהם רצו לפתוח את המחיר.
אמיר שביט: זה בהסכמים שהיו לנו.
אמיר שביט: ולכן אנחנו לא רואים איזשהו מחיר בלתי סביר במחיר אותו חתמנו, וזה עוד לפני שהמצרים פתחו את המחיר.
אמיר שביט: מלבד זה יש לנו תועלות אחרות בהסכם מול "תמר", כמו מחירי רצפה וכמו נתונים נוספים כדי לסייע לנו בסגירות המימון.
אמיר שביט: וצריך לזכור, אנחנו שנה בעצם מחכים כבר למימון הזה כדי שהכול ייגמר.
אמיר שביט: ברור שבלעדי הסכמי הגז ובלעדי האישורים השונים אי-אפשר להקים ולממן תחנות במדינת ישראל.
אמיר שביט: ולכן בהנחה כללית כזאת, אני חושב שלפחות 2,000 מגה-ואט, אם התהליך הזה לא יסתיים כמו שהוא עכשיו קיים, לא ייכנסו למשק החשמל.
אמיר שביט: וקודם דיברו הרבה על בעיית הגז לחוף, אבל בסוף גם יש בעיה של capacity של חשמל, שצריך גם אותה לפתור במשק שלנו.
אמיר שביט: אנחנו חתמנו בינואר את ההסכם.
כרמל שאמה-הכהן: מי הבעלים של "אדלטק"?
אמיר שביט: הבעלים הם פרטיים, החברות מוחזקות, עושים את הקוגנרציה גם בשיתוף חברה טורקית.
אמיר שביט: ובעצם אנחנו ביחד שותפים, גם "אדלטק" וגם החברה הטורקית, באותן תחנות SPC, תחנות רמת-נגב אנרגיה ואשדוד אנרגיה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מי הבעלים של "אדלטק"?
אמיר שביט: משפחה פרטית, ישראלית.
כרמל שאמה-הכהן: לא ידועה?
אמיר שביט: ידועה.
כרמל שאמה-הכהן: אז מי?
אמיר שביט: משפחת אדלסבורג.
אמיר שביט: אנחנו לקראת סיכום הנוסחים, כפי שהנחו אותנו הממונה על ההגבלים ורשות החשמל, כדי שתתאפשר לנו יציאה של לפחות 50% מהכמויות תוך כמה שנים.
אמיר שביט: אנחנו מסכמים את הנוסחים האלה ומבחינתנו אנחנו יכולים וערוכים להיות בסגירה הפיננסית בקרוב.
לאה ורון: הוועדה חייבת לסיים כבר מלפני 20 דקות.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, לאור הדברים ששמענו לא נוכל להימנע מדיון נוסף בסוגיה, להזמין הרכב מוזמנים קצת שונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מעריך שתוך שבועיים נקיים את הדיון הזה, כי בשורה התחתונה, אני חושב שגם חברי הכנסת שכבר יצאו, מיהרו לטקס השבעת המבקר, לא הונחה דעתנו שהאינטרס של צרכני החשמל ומשק הגז בישראל נשמר בצורה המיטבית.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו עוד לא הגענו למסקנה הסופית ולכן נקיים עוד דיון בעניין, גם עם נציגי ועדת המחירים, גם עם יועץ פיננסי שנאתר לעניין השאלה של הסגירה הפיננסית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נודיע לכם על מועד הדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום – הצעת חוק רשות השידור (תיקון – תקצוב שידורי רשת מורשת), התשע"ב-2012 של חברי הכנסת אזולאי ואייכלר.
כרמל שאמה-הכהן: אם כן, בבקשה, כבוד המציעים.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני רוצה קודם כול להודות לך על הנחת ההצעה הזאת להכנה לקריאה ראשונה.
דוד אזולאי: הצעת החוק הזאת באה בעקבות מצב כמעט לא נורמלי, הייתי אומר, שלמעשה, הציבור הדתי בכלל, אין לו אפשרות לקלוט שידורים מחדרה וצפונה.
דוד אזולאי: הרשת היחידה שנותנת את השירות הזה זאת רשת מורשת, אבל ישנם שיבושים רבים ויש מקומות רבים בצפון, במיוחד בעמק יזרעאל ובגליל המזרחי, שבהם לא מצליחים לקלוט את רשת מורשת.
דוד אזולאי: לכן ביקשנו תוספת תקציב של 3 מיליון ₪ כדי לתגבר את הרשת הזאת ולאפשר קליטה בכל חלקי הארץ, וכמובן, הוספת תכנים מיוחדים לתוך הרשת הזאת בהתחשב בעובדה שיהודי שומר תורה ומצוות שרוצה להאזין למשהו לפי השקפת עולמו – זאת האופציה היחידה.
דוד אזולאי: מה שקורה היום הרשת הזאת עצמה נותנת שידורים, נדמה לי, מהשעה 16:00 אחר הצהריים עד חצות הלילה, ובחצי היום הראשון זה למעשה רשת א' שמשדרת מוסיקה קלסית ודברים אחרים.
דוד אזולאי: בזמנו כשהיו פה הדיונים ביקשנו להגיש הסתייגות - -
כרמל שאמה-הכהן: זכור.
דוד אזולאי: ואז הובטח שאנחנו נגיש הצעת חוק נפרדת, ואכן, לשמחתי הרבה, הממשלה תמכה בהצעת החוק הזאת, ואנחנו נמצאים היום כדי לקדם אותה.
דוד אזולאי: מה שאני רק מבקש ממך, אדוני – אני הייתי מאוד מבקש שנתקדם בחקיקה הזאת כדי לגמור את זה לקראת קריאה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: עוד רבע שעה זה גמור.
כרמל שאמה-הכהן: ככל שאתם תתמצתו - -
דוד אזולאי: אני סיימתי.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתמצת.
ישראל אייכלר: אנחנו אומרים בתפילה בבוקר: "ברוך אומר ועושה".
ישראל אייכלר: בשעתו כשהיה המאבק הגדול - -
כרמל שאמה-הכהן: גם במליאה נאבקת.
ישראל אייכלר: אז היושב ראש אמר, תגישו הצעה, ואנחנו נביא את זה.
ישראל אייכלר: זה היה נראה לי, באמת, אני חייב לומר בכנות – אתה יודע מה זה "תגישו הצעה"?
ישראל אייכלר: אני אמון על זה שוועדת השרים דוחה את הצעות החוק שלי מדי שבוע בשבוע במשך שנה וחצי, וחשבתי שזה מה שיקרה כאן.
כרמל שאמה-הכהן: תגיש הצעת חוק לגיוס חרדים – יאשרו לך.
ישראל אייכלר: הם יפחדו מזה פחד מוות.
ישראל אייכלר: אבל נדבר על זה פעם אחרת.
ישראל אייכלר: אגב, יש הרבה אנשים שאומרים לי, בוא, תגידו כולכם, אנחנו באים כולם לבקו"ם – כולם יברחו.
ישראל אייכלר: אבל אני רוצה להודות לך שאתה מעלה את זה, ואני מבקש מהוועדה לאשר את הצעת החוק.
משה זמיר: בוקר טוב.
משה זמיר: אני משה זמיר מרשת מורשת, עורך.
משה זמיר: קודם כול אני רוצה להודות על האכפתיות של אנשי הוועדה פה להצעת החוק החשובה הזאת.
משה זמיר: ברצוני להעלות סוגיה נוספת לסדר היום, וזה בנושא העסקת עובדים ברשת מורשת.
משה זמיר: תנאי ההעסקה של העובדים ברשת מורשת היא שונה לחלוטין מזו של כל העובדים של רשות השידור.
משה זמיר: מצד אחד אומרים לנו, חבר'ה, תחכו עד אחרי הרפורמה.
משה זמיר: מחכים אחרי הרפורמה, ואז נודע לנו שבעצם אחרי הרפורמה ימשיכו לדפוק אותנו כמו שדפקו אותנו עד עכשיו.
משה זמיר: וזה בהסכמה - -
ישראל אייכלר: ניתנה התחייבות מפורשת באוזני היושב ראש שהתנאים של העובדים של רשת מורשת - -
כרמל שאמה-הכהן: הכנסנו את זה גם לחוק.
ישראל אייכלר: זה מופיע בחוק.
ישראל אייכלר: התנאים יהיו דומים - -
משה זמיר: כן, אבל מפרשים את החוק הזה איך שבא להם.
משה זמיר: זאת אומרת שעד היום לעובדים של מורשת אין שום הגדרה של תפקיד - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל מה זה קשור עכשיו להצעת החוק, אדוני?
לאה ורון: זה אושר, וזה מצוי בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: עוד רגע יצלצל הפעמון של המליאה.
אלקנה אפרתי: אני מזכיר שלגבי תנאי העבודה של עובדי רשת מורשת אושר החוק במסגרת תיקון מס' 27 ברפורמה בשעתו.
משה זמיר: השאלה היא למה לא לקשור את זה לרפורמה ולא לעשות את זה כבר מעכשיו?
אלקנה אפרתי: לא, זה כבר בחוק.
אלקנה אפרתי: זה כבר אושר בעבר.
אלקנה אפרתי: זה עבר בשנייה ובשלישית במליאה.
משה זמיר: אבל זה לא מיושם.
ישראל אייכלר: אז זה נושא לדיון.
ישראל אייכלר: תזמין דיון על זה.
לאה ורון: הכול לא מיושם, זה לא הנושא היחיד ברשות השידור שאיננו מיושם.
ישראל אייכלר: צריך לדאוג לזה אבל קודם תן להעביר את החוק הזה.
דוד אזולאי: נקיים על זה דיון בנפרד.
משה זמיר: זה התפקיד שלכם.
משה זמיר: אם דברים לא מיושמים ברשות אתם צריכים לעקוב אחריהם.
דוד אזולאי: נבקש לקיים על זה דיון נפרד.
ידידיה תנעמי: אני רוצה להוסיף עוד מילה.
ידידיה תנעמי: שמי ידידיה תנעמי, ואני מוועד העיתונאים וגם במורשת.
ידידיה תנעמי: מי שמכיר היטב את הרפורמה, יודע שהיא בנויה על סל שעות שקשור למה שהיה קודם.
ידידיה תנעמי: בעצם נדפקנו פעמיים: גם עד עכשיו וגם עושים "העתק-הדבק" של התנאים לרפורמה.
ידידיה תנעמי: אז צריך לעקוב גם בעניין הזה שברפורמה נהיה כמו כל העובדים; שלא יהיו שני סוגי עובדים ברשות השידור שעושים אותו דבר.
ידידיה תנעמי: זאת הנקודה הכי חשובה פה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לעוד מישהו משהו לומר?
ערן הורן: אני סמנכ"ל רשות השידור.
ערן הורן: ההצעה הזאת מתוספת לעוד תיקונים לחוק שיצרו שריונים לדברים ספציפיים.
ערן הורן: זה מפחית מאוד את דרגות החופש של הגורמים המוסמכים לקבוע תקציב.
ערן הורן: פעם שהסכום שמדובר פה מעט יותר גבוה מהתקצוב של הרשת זה יבוא על חשבון דברים אחרים.
איאד שרב: אני רוצה לחדד נקודה שהוא דיבר עליה: ברפורמה קבעו סל מסוים.
איאד שרב: אם קיבלת נניח 50 שעות נוספות לפני הרפורמה אתה תקבל את הסל הזה לפי הרפורמה.
איאד שרב: החבר'ה האלה במורשת לא קיבלו שעות נוספות בכלל.
איאד שרב: רק עכשיו התחילו לקבל כי ההנהלה הקיימת עזרה בכמה שעות, והוסיפו להם כמה שעות, אבל לא יהיה להם סל ברפורמה, ואי אפשר לפתור את זה בחוק של הרפורמה.
איאד שרב: לכן למרות מה שאמרת קודם – לא פתרת את הבעיה.
איאד שרב: אף על פי שזה בחוק הם לא יקבלו כי מה שלא קיבלו אז הם לא יקבלו עכשיו ברפורמה.
איאד שרב: אז איך פותרים את זה?
משה זמיר: אנחנו ישבנו עם אנשי האוצר.
משה זמיר: אנשי האוצר אמרו לנו, אתם דפוקים ותישארו דפוקים.
משה זמיר: ישבנו עם אנשי האוצר בצורה מפורשת ואמרו לנו, חבר'ה, אתם צריכים לתקן את זה דרך הרשות ולא דרכנו, ידוע לנו.
משה זמיר: אמרו לנו שקיבלו את כל דוחות העבודה של העובדים במורשת, אבל מכיוון שאותם אנשים שחתמו על הסכם הרפורמה שכחו אותנו באיזושהי נקודה אנחנו נמשיך להיות דפוקים.
משה זמיר: כך אמרו לנו.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם סעיף מיוחד, אני לא יודע על מה אתם מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: תשתמשו בו.
כרמל שאמה-הכהן: יש בתי משפט.
לאה ורון: סעיף 24(ב) אומר: "בקביעת תנאי עבודתם של עובדי הרשות לא תהיה אפליה בין עובדי מחלקות שונות, ובכלל זה של עובדי רשת מורשת של הרשות לעומת רשתות אחרות ברדיו".
כרמל שאמה-הכהן: הכנסנו אתכם במפורש.
כרמל שאמה-הכהן: איפה שאתה חושב שמפלים אותך - -
איאד שרב: קבעו סל.
איאד שרב: הסל של הרפורמה מדבר על שעות שקיבלת לפני הרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר לי - - -
דוד אזולאי: ברשותך, אדוני היושב ראש.
דוד אזולאי: הנושא שאתם מעלים הוא נושא חשוב, הוא נושא כואב.
דוד אזולאי: אני לפחות מתוודע לזה בפעם הראשונה, במיוחד כשאני שומע שיש סעיף מפורש – מישהו לא מקיים את הסעיף הזה.
דוד אזולאי: אני מציע שתשאירו את זה, תסמכו עלינו.
דוד אזולאי: נביא את זה כדיון נפרד.
דוד אזולאי: יושב ראש הוועדה מבקש – יש לנו מספיק דרכים להציף את הנושא הזה.
דוד אזולאי: כרגע מה שעומד על הפרק - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רק מעכבים את החוק שחשוב לכם.
דוד אזולאי: - - זאת תוספת תקציב של 3 מיליון שקל לטובת רשת מורשת.
משה זמיר: השאלה איך אפשר לוודא שזה יהיה תוספת תקציב ולא התקציב של מורשת?
משה זמיר: שתהיה תוספת תקציב לתקציב הנוכחי.
כרמל שאמה-הכהן: לא כתוב תוספת תקציב.
משה זמיר: יש אנשים מסוימים ברשות השידור שאומרים שזה יהיה התקציב של מורשת אף על פי שבפועל - -
ישראל אייכלר: היום זה פחות, נכון?
ישראל אייכלר: היום התקציב שלכם הוא הרבה פחות.
משה זמיר: הרבה פחות, אבל הם אומרים, אנחנו נעלה את זה עד - - -
כרמל שאמה-הכהן: הלשון של החוק מדברת.
אורי רוזנווקס: אני רוצה לשאול, בבקשה, חלילה בלי כל קשר לעובדים או לכבודם – זה לא קשור.
אורי רוזנווקס: אנחנו מבינים שמדובר פה על הסטת כסף לרדיו מורשת.
אורי רוזנווקס: אני רוצה לשאול את ערן מאין הכסף הזה מגיע?
אורי רוזנווקס: מוסט כסף מהטלוויזיה לרדיו – האם זה כסף שעלול להקטין את סך - -
ישראל אייכלר: ה-70 מיליון השקלים שאתה רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא חייב לבוא זה על חשבון זה.
ישראל אייכלר: שלא יהיו חלילה 67 מיליון בשבילכם.
אורי רוזנווקס: אנחנו רוצים להבין ללא כל קשר לערוץ מורשת שהוא לגיטימי וראוי.
אורי רוזנווקס: אנחנו רוצים להבין - -
ישראל אייכלר: תילחם בעדם.
אורי רוזנווקס: אני בעד העובדים, ואמרנו להם את זה.
אורי רוזנווקס: אנחנו רוצים לדעת אם אין פה תקדים של הסטת כספים שמשפיעים גם על העניין של אחוז הפקת המקור.
ערן הורן: אני לא יודע מה יהיה המקור.
ערן הורן: היות שסך ההכנסות לא מוגדל, ויש פה חיוב שיהיה בחוק זה יהיה מהסטות פנימיות, זה ברור לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: זה יהיה על חשבון תקציב המוניות.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא של הנהלת הרשות.
כרמל שאמה-הכהן: לא קבוע פה מאיפה.
אורי רוזנווקס: אז אני רוצה להעיר שיש פה תקדים שיכול להיות שהפעם זאת רשת מורשת ובפעם אחרת זה משהו אחר.
ישראל אייכלר: זה לא תקדים, זה רקע.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, הוא נציג של היוצרים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה נציג של - - -
אורי רוזנווקס: יש הבדל בין תקציב רדיו מורשת לבין העובדים.
אורי רוזנווקס: בואו נפריד.
משה זמיר: זה אנחנו, העובדים.
לאה ורון: פעם אחרונה שאתה מדבר לא ברשות.
אורי רוזנווקס: אבל העובדים הם לא לדיון פה.
אורי רוזנווקס: אין דיון על העובדים פה, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: החוק צובע כסף, אבל הוא לא צובע מאין המקור של הכסף.
כרמל שאמה-הכהן: לכן זה שיקול דעת של הנהלת הרשות.
אורי רוזנווקס: דורלי, את רוצה להעיר מבחינה משפטית?
דורלי אלמגור: אני היועצת המשפטית של פורום היוצרים.
דורלי אלמגור: אנחנו מדברים על תקציב שמגיע מאוצר המדינה שמיועד לטלוויזיה, ואנחנו רוצים לוודא שמהתקציב הזה לא יועברו הכנסות לרדיו.
דורלי אלמגור: זאת השאלה.
דורלי אלמגור: אפשר לקבל תשובה לשאלה הזאת?
דוד אזולאי: כבשת הרש.
ישראל אייכלר: היא לא צריכה לדאוג, ההנהלה צריכה לדרוש.
ישראל אייכלר: זכותם של היוצרים לדאוג לעצמם.
דורלי אלמגור: ההגדרה של המונח "הכנסות" שממנה נגזרות הוצאות להפקות מקומיות קנויות כוללת הכנסות מתקציב המדינה שיועדו לשידורי טלוויזיה.
דורלי אלמגור: אנחנו רוצים לשאול, בהנחה שהצעת החוק הזאת תתקדם, האם תהיה הסטה של תקציבים מהתקציבים האלה שמיועדים לשידורי טלוויזיה.
דורלי אלמגור: בראש ובראשונה זאת שאלה עובדתית שאנחנו רוצים לקבל עליה תשובה.
ערן הורן: קיבלתם תשובה.
ערן הורן: בהיעדר גידול בהכנסות ההגדלה של תקציב רשת מורשת יבוא מהסטה ממקורות פנימיים של רשות השידור, כפי שיקבעו המוסדות המוסמכים שלה בעת הכנת התקציב.
ערן הורן: זאת התשובה.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את הצעת החוק, בבקשה.
אלקנה אפרתי: הצעת חוק רשות השידור (תיקון – תקצוב שידורי רשת מורשת), התשע"ב-2012 תיקון סעיף 31 1.
אלקנה אפרתי: בחוק רשות השידור, התשכ"ה-1965 בסעיף 31(ב), אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) סכום שנתי של שלושה מיליון שקלים חדשים לשידורים ברשת מורשת.
כרמל שאמה-הכהן: ההסבר ברור, הסברנו את הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: זה חוק שמורכב מסעיף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לנוסח?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף כפי שהוקרא?
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק מוכנה לקריאה ראשונה, אני מודה לכולם.
לאה ורון: אנחנו רק מבקשים לקבל התייחסות של האוצר לגבי העלות התקציבית שכרוכה בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב – 3 מיליון שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון)(תיקון), התשע"ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: אתם בסך הכול רוצים דחייה, נכון?
תמר קלהורה: אנחנו רוצים דחייה.
תמר קלהורה: אני רוצה רק להסביר במילים ספורות מה בדיוק אנחנו מבקשים ולמה.
תמר קלהורה: אני מכירה את החוק הזה ואת התקנות האלה היטב.
תמר קלהורה: נדמה לי שרק מנהלת הוועדה והיועצת המשפטית שלה מכירות את הנושא הזה יותר ממני בין הנוכחים כאן.
לאה ורון: חלילה וחס.
תמר קלהורה: לפחות מבחינת הוותק – אני עשיתי הפסקה קטנה של כמה שנים.
תמר קלהורה: נוצר פער בין מועד כניסתו של החוק לתוקף למועד כניסתן של התקנות לתוקף.
תמר קלהורה: עד כמה שהבנתי, הפער נובע מזה שכנראה שר המשפטים החליט שהוא כבר לא מוכן להאריך בפעם החמישית או השישית את החוק ולכן התיקון לחוק נכנס לתוקף בדצמבר 2011.
תמר קלהורה: העבודה על התקנות לא הסתיימה.
תמר קלהורה: היא הסתיימה, למיטב הבנתי, יחסית לא מזמן – מתי זה היה?
תמר קלהורה: – בדצמבר 2011, וניתן זמן לכניסתן לתוקף.
תמר קלהורה: דא עקא, לפי מה שנמסר לנו מבעלי רישיונות, הם עדיין לא מוכנים ולכן אנחנו מבקשים לתקן את התיקון לתקנות שעשינו כדי להאריך את המועד.
תמר קלהורה: יש פה הוראה שמורכבת משלושה חלקים.
תמר קלהורה: כל התקנות המתקנות, כל התיקון, פרט לתקנות 3 עד 6, אנחנו רוצים שייכנסו לתוקף ב-1 בנובמבר.
תמר קלהורה: תקנות 3 עד 6 – אנחנו מבקשים שהן תכנסנה לתוקף ב-31 במרץ 2013.
תמר קלהורה: נדמה לי שיש איזו טעות דפוס בנוסח שבפניכם, כתוב בטעות: 31 במרץ 2012.
אתי בנדלר: התאריך העברי הוא נכון?
תמר קלהורה: כן, תשע"ג, לכן זה 2013.
תמר קלהורה: לגבי תקנה 12(1) – זה תיקון שתכליתו היא הבהרה.
תמר קלהורה: בגלל הפעל בין מועד כניסת החוק לתוקף למועד כניסת התקנות לתוקף, נוצרה כנראה, בשטח – כך נמסר לנו – איזושהי טעות בהבנה.
תמר קלהורה: מדובר בתקנה שעוסקת במה שנקרא "מסירת מידע ממקור מוסמך", זאת אומרת מגורמים עסקיים-פרטיים.
תמר קלהורה: בחוק, לפני התיקון, נאמר שמקור מוסמך יעביר את המידע רק אם חלפו 90 יום מהיום שבו החוב נוצר.
תמר קלהורה: בתיקון שעשינו לחוק העברנו את העניין הזה לתקנות – מחקנו את זה מן החוק ואמרנו שזה יוסדר בתקנות.
תמר קלהורה: ואכן, בתיקון התקנות נאמר שהמקור המוסמך יעביר את המידע אחרי 90 יום.
תמר קלהורה: הבנו שבשטח נוצרה תפיסה שכאילו מעבירים את הדיווח מידית.
תמר קלהורה: ולא היא.
תמר קלהורה: לכן אנחנו מבקשים שהתקנה הספציפית הזאת, תקנה 12 פסקה (1), תחילתה תהיה ביום התחילה של התיקון.
אתי בנדלר: של התיקון דנן?