GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי פדהצור: מבחינתי אפשר לכתוב "באופן ובצורה שהורה לו המנהל" כי בסופו של יום נהלי רת"א הרי מחייבים את רת"א והאדם מקבל שירות לפי הנהלים הללו.
איתי עצמון: אבל אני שואל, זו הוראה פרטנית או הוראות כלליות?
אבישי פדהצור: הטופס הוא כללי.
איתי עצמון: אז אם כך צריך לשנות קצת את הנוסח, "באופן ובצורה שהורה המנהל בנוהל שיפורסם באתר רת"א"?
אבישי פדהצור: לדעתי אפשר למחוק את "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל".
יערה למברגר: אפשר למחוק את זה אולי.
אבישי פדהצור: יש נוהל, הנוהל מפורסם במסגרת החובה לפרסם הנחיות מינהליות, אפשר לדעתי למחוק את המילים הללו.
אבישי פדהצור: הן מוסיפות מבחינה משפטית היכן שאין כזו.
איתי עצמון: אוקיי, מצוין, עוד יותר טוב.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 34 כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: אתם רוצים שניכנס ל-35?
יצחק וקנין: בוא תקריא.
אבישי פדהצור: במהלך חיי מכון הבדק, דיברנו על הציוד, הגענו עכשיו לביצוע הפעולה וההשלמה שלה.
אבישי פדהצור: רישומים – יש חשיבות עליונה לכך שכל פעולה שמבוצעת יש תיעוד מלא של מי עשה, איך עשה, מה עשה, מה המידע שהוא הסתמך עליו.
אבישי פדהצור: שוב, אם חס וחלילה קורה אירוע, קורית תקלה, צריכים את האפשרות ללכת אחורה ולבדוק היכן היה הכשל.
אבישי פדהצור: התקנה הזו נועדה להבטיח קודם כל שלכתחילה לא יקרה הכשל, ואחרי הכשל ניתן יהיה ללכת למפרע ולהבין היכן הוא נפל, ולכן נדרשים כל הנתונים הללו.
אבישי פדהצור: יש גם הפניה כמובן למקום שבו אני נותן שירות למפעיל אווירי.
אבישי פדהצור: מפעיל אווירי הוא הבעלים של כלי הטיס, הוא קובע לי איך אני פועל, אם אני פועל לפי הוראותיו, כמכון הבדק אני צריך להפנות להוראות שלו ולהגיד מה ביצעתי לפי ההוראות שלו.
אבישי פדהצור: אם בעקבות פעולת בדק שיניתי משהו באותו פריט, ביכולות שלו, במגבלות שלו, אני חייב להודיע על זה לבעלים של הפריט.
אבישי פדהצור: הוא לא בהכרח יודע שהמוסכניק שינה לו משהו בפריט, זו חובה שלי בשביל למנוע את פערי המידע והכשלים.
יערה למברגר: אולי אתה יכול רק להסביר למה אתה מתכוון כשאתה אומר: "כמפורט ברישומים לפי תקנה 136(ב)"?
יערה למברגר: הרישומים הם לגבי מה צריך לפרט?
יערה למברגר: אני מנסה להבין מה הקשר בין 136(ב) ל-35 לחוק.
אודי גילאי: תקנה 136(ב) מפרטת את סוגי הרישומים ואת משך התקופה שצריך לשמור אותם.
אודי גילאי: לצורך העניין עורך דין פדהצור תכף יקריא את התקנה.
יערה למברגר: אוקיי, אז מה הממשק בין "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל" לגבי "יפרט ויתעד" לבין 136(ב)?
יערה למברגר: זה לא מה ש-136(ב) כבר עושה?
אודי גילאי: לא, 136(ב) קובעת את התקופה אבל לא קובעת איך הם מתעדים את זה, כי לפעמים מתעדים רק בחותמת, בשורה של זיהוי המבצע, לפעמים זה עם הוראות מסוימות מה עשית, באיזה מדות ונתונים נוספים על הפריט.
אודי גילאי: וזו הכוונה, שלפעמים יש חידוד של מה שצריך להיות ברישומים עצמם וזה לא קבוע בתקנה 136(ב).
יערה למברגר: וגם זה, פרטני או כללי?
יערה למברגר: לגבי כל פריט יש משהו אחר או שיש הוראות כלליות?
אודי גילאי: לגבי כל פריט זה אמור להיות, זה יותר פרטני.
איתי עצמון: אז גם כאן אנחנו צריכים לשנות: "באופן ובצורה שהורה לו המנהל"?
איתי עצמון: לכל בעל רישיון?
אבישי פדהצור: אם אנחנו חוזרים לבעיה הזו אז גם כאן אני חושב שאפשר לוותר על התיבה הזו "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל".
אודי גילאי: אם זה פרטני זו בעיה?
אבישי פדהצור: לא, אם זה לא פרטני.
איתי עצמון: אני רק אסביר, אנחנו מבקשים להימנע מהכנסת הוראות בנות פועל תחיקתי, הוראות כלליות, בעצם להוראות מינהל שבאות לעקוף או לשנות הוראות שאנחנו כאן מאשרים בתקנות.
אבישי פדהצור: להבנתי אפשר למחוק את המילים: "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל".
איתי עצמון: ואז המשמעות היא למעשה שכל בעל רישיון יוכל לתעד את מסמכי הפריט באופן שהוא ימצא לנכון?
אבישי פדהצור: יש סטנדרטים בדברים האלה, יש נהגים מקובלים, common practices, יש הוראות של הגויים, יש נהלי רת"א.
אבישי פדהצור: גם אם נהלי רת"א לא יקבלו תוקף כופה מהדבר הזה, כי אני לא יכול בתקנות לקבוע לזה תוקף כופה, עדיין זה הסטנדרט שמשמש היום, אני לא מכיר דעות בתעשייה לפיהן לא כדאי לעבוד ולכן המילים הללו לא ישנו את המצב אלא רק יגרעו.
אבישי פדהצור: אפשר למחוק אותן לדעתי.
איתי עצמון: אז אפשר למחוק.
איתי עצמון: ועכשיו בהמשך לשאלה הזו, בפסקה (2) "זיהוי של מבצע העבודה או הביקורת, באמצעות חותמת או באמצעי אחר שאישר לו המנהל;"?
אבישי פדהצור: זה ספציפי.
אודי גילאי: פה זה פרטני.
איתי עצמון: "שאישר לו המנהל".
אבישי פדהצור: הוא מזהה אותו, בהחלט.
אודי גילאי: כן.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 35 עד (ד).
יצחק וקנין: ב-14:00 יש לנו דיון, אני צריך לסיים.
יצחק וקנין: אנחנו מחר נמשיך מסעיף (ה) בסעיף 35.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 35 עד (ד)?
יצחק וקנין: הסעיפים אושרו כולל התיקונים שהצעת.
יצחק וקנין: רבותי, אני נועל את הישיבה, מחר בבוקר נתראה בשעה 09:00.
יצחק וקנין: רבותי, בוקר טוב.
יצחק וקנין: אנחנו בתקנות הטיס (מכוני בדק), התשע"ב-2012.
יצחק וקנין: אתמול סיימנו, דילגנו על סעיף 32 ו-33 והתחלנו את סעיף 34.
יצחק וקנין: עד סעיף קטן (ד) אישרנו.
יצחק וקנין: עכשיו אנחנו בסעיף קטן (ה).
יצחק וקנין: אנחנו נמשיך ובהתאם לזמננו נחזור.
יצחק וקנין: אם יהיה זמן.
יצחק וקנין: מישהו רוצה להעיר משהו לפני שנתחיל את הדיון?
יצחק וקנין: אבישי, אתה יכול להתחיל.
אבישי פדהצור: בוקר טוב.
אבישי פדהצור: אנחנו בתקנה 35 תקנת משנה (ה): "(ה) אדם המאשר השלמת פעולת בדק בפריט לאחר שבוצעה, ימלא, כחלק מתעודת אחזקה ושחרור, הצהרה כי פעולת הבדק הושלמה ויחתום עליה.
אבישי פדהצור: (ו) אדם השולל השלמת פעולת בדק בפריט לאחר שבוצעה, עקב אי- עמידתו בגיליון הנתונים של תכן הסוג, בהוראות כושר אווירי או בנתונים אחרים שעליהם מבוסס כושרו האווירי – (1) יכין רשימה של הליקויים שמצא, יאשרה בחתימת ידו, יעביר עותק מן הרשימה החתומה למי שמסר לו את הפריט, וישמור אותה במסמכי הפריט; (2) ימלא הצהרה כי פעולת הבדק בפריט לא הושלמה, יצרף אליה את רשימת הליקויים ויציין את התאריך שהועברה בו הודעה על רשימת הליקויים למי שמסר לו את הפריט כאמור.
אבישי פדהצור: (ז) מבלי לגרוע מהוראות תקנה 136(ג) לתקנות ההפעלה, ישמור בעל רישיון עותק מן התיעוד האמור ומן המידע התחזוקתי הנוגע לאותה פעולת בדק כמפורט לעיל, לתקופה של שנתיים מיום שניתנה תעודת אחזקה ושחרור לפריט שבוצעה בו פעולת הבדק.
אבישי פדהצור: (ח) חדל בעל רישיון מלפעול, יעביר את כל הרישומים שברשותו, הנוגעים לפריט של מפעיל אווירי, למפעיל האווירי הנוגע בדבר.
אבישי פדהצור: ".
אבישי פדהצור: ובכן, אנחנו בתהליך של ניהול רישומים ושמירתם במכון הבדק.
אבישי פדהצור: הגענו לשלב הקריטי של תעודת אחזקה ושחרור, המסמכים שנלווים אליה.
אבישי פדהצור: אם הפעולה הושלמה אז יש פה חובה שתהיה הכרה של מי שהשלים אותה – שוב, תעודת אחזקה ושחרור זה מה שאומר שפעולת הבדק הושלמה והפריט כשיר.
אבישי פדהצור: זאת חותמת כשרות וכשירות שלו.
אבישי פדהצור: מישהו צריך להיות חתום על זה, מי שביצע את העבודה.
אבישי פדהצור: אם שוללים את הכשירות האווירית, קרי, נפל פגם בפריט או בתהליך ההחזרה שלו לכשירות – גם את זה צריך לדת מי שמסר את הפריט וגם כאן יש הוראה מפורשת לעניין החובה לציין מה אירע, מדוע לא אושרה או מדוע לא חודשה תעודת אחזקה ושחרור.
אבישי פדהצור: חובה למסור אותה, כמובן, למי שמסר את הפריט, למען יידע שהפריט שלו איננו כשיר.
איתי עצמון: אני מעיין כרגע בתקנה 136 לתקנות הטיב (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה) שהפניתם אליה בתקנה הזו.
איתי עצמון: רציתי להבין מה היחס בין התקנה הזו לתקנה 35 המוצעת.
איתי עצמון: תקנה 136 מדברת על חובות גוף מוסמך לביצוע אחזקה, ולמיטב ידיעתי, גוף מוסמך לביצוע אחזקה הוא גם בעל רישיון להפעלת מכון בדק.
אודי גילאי: רק מכון בדק.
איתי עצמון: יש שם עוד כמה גורמים.
איתי עצמון: השאלה היא מה היחס בין שתי ההוראות?
איתי עצמון: למה צריך לחזור על חלק מהן?
איתי עצמון: אם יש חפיפה בין החובות כאן לחובות בתקנה 136, ובמיוחד אם תוכל להתייחס לתקנת משנה (ז) שמתחילה במילים : "בלי לגרוע מהוראות תקנה 136(ג) לתקנות ההפעלה", שמדברת על משך שמירת התיעוד.
אבישי פדהצור: ייתקן אותי אודי ברגע שאתברבר.
אבישי פדהצור: באופן עקרוני, תקנה 136 היא תקנה שמיוחדת לתקנות ההפעלה, החובות של המפעיל.
אבישי פדהצור: התקנה הזאת עומדת לעבור שינוי במסגרת התיקונים שאנחנו עושים עכשיו לתקנות ההפעלה, ולכן מה שכתוב שם היום "הגוף המוסמך לביצוע התחזוקה, קרי, מכון הבדק", התיבה הזאת תמחק.
איתי עצמון: אבל כרגע היא קיימת ומפנה למכון בדק.
איתי עצמון: אתם מתקנים בתיקון הנלווה לתקנות ההפעלה או שזה בתיקון הגדול?
אבישי פדהצור: בתיקון הגדול לתקנות ההפעלה.
אבישי פדהצור: עדיין החובות הן נפרדות: החובה של המפעיל האווירי לדאוג שהגורם המתחזק את כלי הטיס לחוד כי זו חובה של מפעיל אווירי והחובה של מכון הבדק עצמו לפי תקנות המכונים – לחוד.
אבישי פדהצור: אלו שתי חובות שלא בהכרח זהות.
אבישי פדהצור: אודי יכול להרחיב.
אודי גילאי: אני רוצה להרחיב את מה שאמר עורך הדין פדהצור.
אודי גילאי: החובה לשמירת רישומי אחזקה קבוע בארגון התעופה הבינלאומית חלות על שני גורמים: המפעיל האווירי ועל מכון הבדק שהוא הגוף המוסמך לבצע אחזקה.
אודי גילאי: כתוצא מכך, תקנה 136 אמורה לחול על מפעיל אווירי - - -
איתי עצמון: למרות שכתוב: "גוף מוסמך לביצוע אחזקה"?
אודי גילאי: נכון, אנחנו נתקן אותה בהתאם.
אודי גילאי: ובנוסף, חובה בתקנות מכון הבדק לעניין שמירת הרישומים באמצעות מכון הבדק.
אודי גילאי: ככל שזה יוצר קושי ליועץ המשפטי, אולי אפשר לקדם את התיקון לתקנה 136 כבר עכשיו לתיקונים הנלווים לתקנות מכוני הבדק.
איתי עצמון: אני חושב שזה נכון יותר לעשות את זה.
אבישי פדהצור: אני לא רואה מניעה בדבר.
איתי עצמון: אז אתם תציעו לוועדה נוסח מתאים בהקשר הזה?
איתי עצמון: אני רק רוצה להקשות עוד קצת: בתקנת משנה (ג)(1) לתקנה 136 לתקנות ההפעלה שאותה הזכרתי קודם, כתוב שהרישומים המפורטים יישמרו עד אשר אותה עבודה ,כגון ביקורת, תבוצע בשנית או לתקופה של שנה מיום גמר העבודה, לפי המאוחר שביניהם.
איתי עצמון: כאן אתם, בתקנת משנה (ז) במוצעת אתם מדברים על תקופה של שנתיים.
אודי גילאי: באופן כללי, גם תקנה 35(א) לתקנות מכון הבדק קובעת: "כמפורט ברישומים לפי תקנה 136(ב) לתקנות ההפעלה".
אודי גילאי: כלומר, כמו שהסברנו אתמול לוועדה, הזמן הנדרש לשמור את הרישומים קבוע בתרנה 136(ב), כפי שהסביר מר בן ארי מחברת "אל-על", יש תקופות שונות לשמירת הרישומים.
אודי גילאי: אנחנו אומרים שמבלי לפגוע בתקנת משנה (ג), השמירה על תעודת אחזקה ושחרור - - -
איתי עצמון: אתם כותבים שם: "ישמור בעל רישיון עותק מן התיעוד האמור" – אני מבין שהתיעוד האמור זה כל התיעוד שאנחנו מדברים עליון בתקנה 35 המוצעת על-ידכם ומן המידע התחזוקתי לתקופה של שנתיים.
איתי עצמון: אז מה בסופו של דבר, בשורה התחתונה, החובה שתחול על בעל רישיון: תקופה של שנתיים או תקופה כמו שקבוע כיום ב-136(ג) לתקנות ההפעלה?
אודי גילאי: אני אסביר.
אודי גילאי: תקנת משנה (ב) בתקנה 136 מדברת על רישומים של תיאור העבודות או תיאור המצב, לאו דווקא הרישומים של פעולות האחזקה שבוצעו בפועל.
אודי גילאי: זאת אומרת, זה תיאור המצב של מספר שעות הפעולה, והמצב העדכני של חלקים, ותיאור המצב של כלי הטיס, והמצב העדכני של הוראות הכושר האווירי.
אודי גילאי: תקנות מכוני הבדק דנות, ככל שמכון בדק ביצע פעולת בדק בכלי הטיס, ברישומים בפועל, אלו שדנו בהם אתמול, את ה- Work card- - -
איתי עצמון: כלומר, אין חפיפה, זה מה שאתה אומר?
אודי גילאי: זאת השלמה, לא חפיפה.
איתי עצמון: אז אני חושב שבכפוף לכך שאתם תביאו תיקון נילווה, מתאים, לתקנה 136 – אז אין בעיה מבחינתי.
יצחק וקנין: רבותי, יש הערות מצד המשתתפים?
יצחק וקנין: אני אצביע על סעיף 35 סעיפים קטנים (ה) עד (ח), כולל הבקשה שנאמרה פה לגבי התיקון שאנחנו נצטרך לעשות בסעיף 136, נכון?
איתי עצמון: לתקנות ההפעלה.
איתי עצמון: והתיקונים הנלווים.
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 35 – פה אחד
יצחק וקנין: סעיף 36, הוראות נוספות לגבי רישומים.
אבישי פדהצור: "הוראות נוספות לגבי רישומים 36.
אבישי פדהצור: (א) בעל רישיון ישמור את התיעוד והרישומים לפי תקנות אלה, באופן המגן עליהם מפני פגיעה, לרבות מפני אש, מים או גניבה.
אבישי פדהצור: (ב) הוחלפה או שונתה רשימת יכולת של בעל רישיון, ישמור בעל הרישיון את רשימת היכולת שהוחלפה או ששונתה כאמור, לתקופה של שנתיים מיום שאישר המנהל את ההחלפה או השינוי.
אבישי פדהצור: (ג) בעל רישיון ישמור הערכות שביצע כאמור בתקנה 16 במשך שנתיים מעת חתימתן בידי מנהל מכון הבדק.
אבישי פדהצור: אנחנו משלימים פה את ההוראות.
אבישי פדהצור: החשיבות של הרישומים ברורה, ממילא גם החשיבות של השמירה עליהם לתקופות זמן סבירות בשביל לשחזר במקרה של תקלה, חלילה – מה היה, איך היה ומי, אם בכלל, אחראי.
אבישי פדהצור: לכן יש פה הוראה עקרונית שאומרת שצריך לשמור על זה שמירה נאותה שכוללת גם הגנה מפני אש, מים או גניבה – לא להשאיר את זה מפוזר על השולחן, לא להשאיר את זה בחוץ.
אבישי פדהצור: בנוסף, רשימת היכולת זו הרשימה שבה מפורטים הפריטים שמכון הבדק מורשה לפעול בהם.
אבישי פדהצור: הרשימה הזאת היא קריטית, היא למעשה ה-DNA שלו, רשימת הפעולות שהוא מבצע.
אבישי פדהצור: יש אפשרות לשנות את הרשימה הזאת תוך כדי עבודת מכון הבדק.
אבישי פדהצור: ברור שמטעמים של עקיבות – מה היה ואיך היה – צריכים לשמור גם רשימות ששונו, בוודאי נוכח העובדה שבתקנה 16 קיימת האפשרות לבעל רישיון לשנות בעצמו, באמצעות נוהל פנימי שלו, את רשימת היכולת, הוא לא צריך את אישור המנהל.
אבישי פדהצור: הוא יכול להוסיף או להוציא פריטים.
אבישי פדהצור: ברור שככל שהוא מנהל את עצמו, עדיין, מטעמי פיקוח וסדר טוב, הוא חייב לשמור על התיעוד שלמה שהוא עשה בעצמו.
יצחק וקנין: רבותי, יש למישהו הערות לגבי סעיף 36(א), (ב) ו-(ג)?
אמיר דרנגר: אנחנו רק מבקשים בתקנת משנה (ג) להוסיף בסוף: "בידי מנהל מכון הבדק או מי מטעמו שחתם".
אמיר דרנגר: כלומר, לפעמים יכול להיות מצב שלא הוא עושה את ההערכה אלא מישהו מטעמו.
יצחק וקנין: שמעתם את ההערה שלו?
אבישי פדהצור: אני חושב שזה מובן מאליו.
אבישי פדהצור: יש גם הרבה מאוד מקומות אחרים שבהם אנחנו מדברים על מנהל מכון הבדק ואין בכל אחד ואחד מהמופעים האלה התייחסות "או מי מטעמו".
איתי עצמון: אבל אם אתם מחייבים במפורש שזה יהיה מנהל מכון הבדק – איך אני אמור להבין שזה יכול להיות גם עובד אחר?
אודי גילאי: זה לא מנהל מכון הבדק.
אודי גילאי: מנהל מכון הבדק הוא לא בעל הרישיון.
איתי עצמון: אני מדבר על החתימה עכשיו.
איתי עצמון: על זה מדבר נציג "אל-על".
אודי גילאי: אבל זה מה שקבענו בנוהל, שמי שחותם, בסופו של דבר הוא יהיה - - -
איתי עצמון: או עובד אחר של מכון הבדק?
אבישי פדהצור: אדוני, אנחנו מקבלים את ההערה.
אבישי פדהצור: אפשר לשים נקודה.
אבישי פדהצור: השאלה מי חותם ואיך חותם נגזרת בכלל מתקנה 16.
אבישי פדהצור: ההערה נכונה.
יצחק וקנין: אז אנחנו מצביעים על תקנה 36 כולל התיקון שהוצע פה לסעיף (ג).
יצחק וקנין: מי בעד, רבותי, מי נגד הסעיפים?
יצחק וקנין: בעד אישור תקנה 36 – פה אחד
יצחק וקנין: נא להמשיך לקרוא את תקנה 37.
אבישי פדהצור: "הרכבה וסיווג של חלק, מכלול, פריט, חומרי גלם ונצרכים 37.
אבישי פדהצור: (א) לא יתקין בעל רישיון חלק, מכלול או פריט אלא אם כן ווידא כי הוא שמיש ומתאים להתקנה, ויושמו לגביו הוראות כושר אווירי הנוגעות לעניין.
אבישי פדהצור: (ב) לא יעשה בעל רישיון שימוש במכון הבדק בחומרים, בחלקים או בפריטים מיובאים אלא אם כן קוימו הוראות תקנה 119 לתקנות התיעוד.
אבישי פדהצור: (ג) לא יפעיל בעל רישיון את מכון הבדק אלא אם כן הוא מקיים מערכת לסיווג ולהפרדה של חלקים, מכלולים, פריטים חומרי גלם ונצרכים, על פי סיווג זה: (1) חלקים, מכלולים ופריטים שמישים, שניתנה להם תעודת אחזקה ושחרור כמפורט לפי תקנה 38 או תעודה מקבילה אחרת המאושרת בידי המנהל; (2) חלקים, מכלולים ופריטים שאינם שמישים, אך שניתן להשמישם; (3) חלקים, מכלולים ופריטים שלא ניתן להשמישם, לרבות חלקים מוגבלי אורך חיים אשר הגיעו לאורך החיים המרבי שלהם ורכיבים וחלקים בעלי פגם אשר אינו ניתן לתיקון; (1) חומרי גלם או נצרכים (Consumables) שנעשה בהם שימוש לצורך ביצוע פעולות בדק; חומרי גלם ונצרכים כאמור יכללו תיעוד מתאים לעניין: (א) התאמתם לדרישות המפרטים המתאימים לחומרי גלם או נצרכים כאמור, לרבות הצהרה בדבר התאמתם; (ב) עקיבות (Traceability) מתאימה של חומרי הגלם או הנצרכים; (ג) זיהוי היצרן של חומרי הגלם או הנצרכים; (ד) זיהוי הספק של חומרי הגלם או הנצרכים.
יצחק וקנין: הסבר קטן, בבקשה.
אבישי פדהצור: התקנה הזאת היא עוד אחת מהתקנות של התנהלות מכון הבדק ועוסקת בדברים שמגיעים אליו ומשמשים אותו, בין היתר יש פה חלקים, מכלולים, חומרי גלם וכו'.
אבישי פדהצור: התכלית היא שנדע מאיפה בא כל דבר ולאן הוא הולך, כדי שלא נידרש לתת בגין זה את הדין.
אבישי פדהצור: כאן יש הוראות שאומרות בדיוק, בשים לב לשוני בין מכלולים, חלקים, פריטים, של הדברים שמובנים לבין חומרים אחרים שמשמשים כמו חומרי גלם ונצרכים – תכף נסביר למה בדיוק הכוונה – ויש הוראות מפורטות שאומרות ביחס לכל אחד ואחד מהם, על מנת למנוע בלבול או על מנת למנוע כניסה של חומרים לא מתאימים, ליצור מערכת הפרדה, סיווג ותיעוד הולם.
איתי עצמון: יש לי הערות שמתייחסות יותר למונחים.
איתי עצמון: אתם מדברים כאן על "חלק, מכלול או פריט".
איתי עצמון: הגדרת "פריט", כפי שאדוני אישר, מדברת על "כלי טיס, גוף כלי טיס, מנוע כלי טיס, מדחף, רוטור, ציוד תעופתי, בשלמותם או כל חלק מהם".
איתי עצמון: השאלה היא למה אנחנו צריכים לכתוב כאן "חלק, מכלול או פריט"?
איתי עצמון: האם פריט לא כולל כבר חלק ומכלול?
אודי גילאי: התשובה היא שאכן, "פריט" כולל "חלק או מכלול".
אודי גילאי: יש פה ניואנס שבא להדגיש שאתה לא רק מטיס את המטוס, אלא גם להתקין את החלק של המטוס, אלא גם מתקין את החלק של המטוס.
אודי גילאי: ככל - - -
אבישי פדהצור: אנחנו מקבלים את ההערה של היועץ המשפטי.
אודי גילאי: לא יתקין ברישיון פריט, לרבות חלקיו ומכלליו.
אבישי פדהצור: אני חושב שזה מיותר.
אבישי פדהצור: פריט כולל הכול.
אבישי פדהצור: חזקה על מי שקרא את התקנות שיודע שהגדרה של פריט כוללת גם חלק, אנחנו מקבלים את ההערה לעניין הזה.
איתי עצמון: הערת המשך: אתם מדברים על חומרי גלם ונצרכים.
איתי עצמון: לא כל-כך הבנתי מה זה נצרכים ולמה אנחנו צריכים לכתוב חומרי גלם או נצרכים?
איתי עצמון: האם נצרכים, Consumables, כפי שהגדרתם בתקנה (ג)(4) זה לא גם חומרי גלם?
אבישי פדהצור: אודי, זה החלק שלך.
אודי גילאי: חומרי גלם אלה חומרי הבסיס שמהם אתה מייצר חלקים: אתה לוקח פח ואתה מייצר ממנו חלק.
אודי גילאי: הנצרכים או כמו שאמר אדוני באנגלית, Consumables, אלו חלקים קטנים שאתה מחליף באופן תדיר: ברגים, אומים, אטמים, מסמרות.
אודי גילאי: לא חומרי גלם.
אורי בן גלים: יש לזה הגדרה של מתכלים.
אורי בן גלים: הם לא ממוחזרים – הם מתכלים.
אורי בן גלים: הם לשימוש חד-פעמי.
אודי גילאי: גם בז'רגון התעופתי – יש לו בלאי.
אודי גילאי: בדקנו את המילה Consumables: זה נצרך, לא חומר גלם.
אודי גילאי: זה משהו שאתה צורך אותו.
אודי גילאי: ברגע שאתה מפרק בורג בתעופה, אתה לא מחזיר את הבורג.
אודי גילאי: אתה זורק את הבורג ולוקח בורג חדש; פתחת את האום – אתה לא מחזיר את האום, אתה זורק אותו ולוקח חדש.
איתי עצמון: במונחים התעופתיים, כמובן, אני לא מבין שום דבר - - -
יצחק וקנין: זאת המציאות האמתית?
דוד בן ארי: יש לדוגמה מסמרות: אתה קודח אחר כך ולא יכול להשתמש בה.
יצחק וקנין: המסמר הוא בלאי, מה תחזיר אותו?
אודי גילאי: זה לא עניין של בלאי, אדוני, זה לא עניין של בלאי.
יצחק וקנין: היא לא שמישה כבר.
אודי גילאי: זה לא עניין של שמישות.
אודי גילאי: יש אומים מיוחדים שנקראים "אבטחה עצמית" – ברגע שפתחת אום כזה, אתה לא מחזיר אותו חזרה, בורג מסוים, את לא מחזיר אותו חזרה.
אבישי פדהצור: אנחנו לא יורדים פה לרמת הבורג.
אודי גילאי: אנחנו מדברים פה על המונח, על המושג.
איתי עצמון: ועדיין, אם אנחנו מסתכלים על ההגדרה היותר רחבה, לא במובן של מונחים תעופתיים, מכיוון שלא הגדרתם את זה, גם ההגדרה של נצרכים, כפי שאתה הסברת אותה כאן, יכולה לבוא בגדר חומרי גלם.
אבישי פדהצור: זה לא חומר גלם.
שמואל קוזי: חומר גלם זה ממה שהוא עשוי, הוא האב.
שמואל קוזי: ממנו אתה גוזר.
שמואל קוזי: למשל מתכת.
אודי גילאי: גומר גלם בתעופה זה הפח שאתה לוקח אותו לבית המלאכה - - -
איתי עצמון: בתעופה – אבל אתם לא מגדירים את זה פה.
אודי גילאי: אתה רוצה שנגדיר חומרי גלם?
אבישי פדהצור: התקנות האלה נקראות בהקשר התעופתי, אלו לא תקנות הדיג או זיהום אוויר.
איתי עצמון: זה בהקשר החקיקתי כי זה דבר חקיקה.
איתי עצמון: השאלה אם אתם לא יכולים להמציא איזושהי הגדרה?
אודי גילאי: לכתוב ליד זה באנגלית: Consumables http://chowhound.chow.com/topics/461475 ?
אבישי פדהצור: אני חושב שזה יהיה כמו שאדוני אומר: להמציא הגדרה.
אבישי פדהצור: זאת אומרת ההגדרה תהיה בהכרח לא מספיק מקיפה וכוללנית.
יצחק וקנין: תשאיר אותנו עם מה שאנחנו.
אבישי פדהצור: הלכנו לאבשלום קור, הסתכלנו על הגדרת "נצרכים" שלו.
ניסן הדרי: זה יותר טוב "מתכלים" זה מובן יותר לכולם.
יצחק וקנין: התרגום של הדבר הזה יהיה - - -
ניסן הדרי: אני הייתי ממליץ להפוך את המילה "נצרכים" ל"מתכלים".
אודי גילאי: בורג הוא לא "מתכלה".
אודי גילאי: הוא "נצרך", הוא לא "מתכלה".
אודי גילאי: אום גם לא "מתכלה".
אודי גילאי: בהסבר לציבור אפשר לכתוב "נצרכים" ובסוגריים , .
אודי גילאי: Consumablesאנחנו נתקשה למצוא משהו יותר טוב מההגדרה המילונית שיש ל"נצרכים".
איתי עצמון: הסברתם את זה בצורה מאוד ברורה.
איתי עצמון: למה אי אפשר לכתוב את מה שהסברתם?
איתי עצמון: בחקיקה אנחנו מגדירים מונחים, בדרך כלל.
ניסן הדרי: בתעשייה מוכרת מילה אחרת.
איתי עצמון: בתעשייה מוכר גם המונח פריט, ועדיין הגדרנו פריט.
איתי עצמון: יש עוד מונחים שמוכרים לכם בתעשייה אבל החקיקה - - -
ניסן הדרי: "נצרכים" – לא מוכר בכלל.
איתי עצמון: לא מוכר?
אודי גילאי: אני מגיע מהתעשייה: המילה הזאת מוכרת.
אודי גילאי: אני אסביר שוב.
אודי גילאי: בורג הוא לא "מתכלה" בורג הוא Consumable.
יצחק וקנין: רבותי, מכיוון שזה עניין של ניסוח בלבד – אנחנו מבינים את הכוונה – אני מצביע על הסעיף.
יצחק וקנין: במידה ונצליח למצוא לזה מילה שנוכל להבהיר אותה בתוך הנוסח אז נעשה את זה ולא נצטרך לפתוח את הנושא הזה.
איתי עצמון: בתקנת משנה (ב) כתוב: "לא יעשה בעל רישיון שימוש במכון הבדק בחומרים, בחלקים או בפריטים מיובאים אלא אם כן קוימו הוראות תקנה 119 לתקנות התיעוד".
איתי עצמון: בתקנה 119 לתקנות התיעוד שמונחות לפני, יש הגדרה של פריט: "ציוד תעופתי, חלק כלי טיס, מנוע או מדחף או חומר המיועד לשימוש תעופתי".
איתי עצמון: אני חושב שכדאי להשתמש באותו מונח.
אבישי פדהצור: אני מקבל את ההערה לעניין אי ההתאמה שבין זה ל-119, אבל בשביל לשמור על הרמוניה ושלא תהיינה הגדרות שונות של פריט.
אבישי פדהצור: בתקנות כולן הגדרה מסוימת של פריט ובתקנה 37 הגדרה נוספת של פריט, אני מציע שנעתיק את ההגדרה.
אבישי פדהצור: אני אציע נוסח: "לא יעשה בעל רישיון שימוש במכון הבדק בציוד תעופתי מיובא, בחלק כלי טיס, מנוע או מדחף מיובא או בחומר מיובא המיועד לשימוש תעופתי אלא אם כן קוימו הוראות תקנה 119 לתקנות התיעוד".
אבישי פדהצור: ככה אני יוצר הלימה לשונית - - -
איתי עצמון: ואתה לא רוצה להשתמש במילה פריט בהקשר הזה?
אבישי פדהצור: כי פה הפריט - - -
איתי עצמון: יותר מצומצם?
אבישי פדהצור: על מנת למנוע בלבול בכך שיהיו לי שתי הגדרת שונות של פריט באותן תקנות, אני מעדיף להביא את ההגדרה במלואה מתקנה 119 ולשתול אותה כאן.
איתי עצמון: אז אנחנו פשוט נעתיק את ההגדרה שהקראתי מתקנה 119(א): "פריט – ציוד תעופתי, חלק כלי טיס, מנוע או מדחף או חומר המיועד לשימוש תעופתי", ופשוט נכתוב את זה כאן ברחל בתך הקטנה בתקנת משנה - - -
אבישי פדהצור: זאת הכוונה.
אסנת איסן: אגב הדיונים שעשינו ברת"א, יש כאן איזושהי אמירה כללית שמתייחס, בסעיף קטן (א) "לא יתקין בעל רישיון חלק, מכלול או פריט אלאל אם כן ווידא כי הוא שמיש ומתאים להתקנה", ביחס לפריטים, למכלולים, דובר על זה שתינתן תעודת אחזקה ושחרור שנזכרת אחר כך בסעיף קטן (ג), בו ההתייחסות היא רק ביחס לסיווג הקולטים.
אסנת איסן: רציתי לדעת האם הכוונה במונח "ווידא כי הוא שמיש ומתאים להתקנה", מספיקה עצם העובדה שנתנה לו תעודת אחזקה ושחרור שמצוינת בסעיף קטן (1)?
אסנת איסן: ואם זאת התשובה – אני חושבת שכדאי להבהיר את זה ולעשות פה אבחנה בין מכלול או פריט שלגביהם ניתנות תעודות אחזקה ושחרור, לבין חלק או Consumables וכל הפריטים האחרים שלגבים לא ניתנות תעודות אחזקה ושחרור.
איתי עצמון: לפני שעורך הדין פדהצור ישיב.
איתי עצמון: אנחנו עשינו את ההתאמה להגדרה שקיימת בתקנות ומחקנו "חלק, מכלול", את התיבה הזאת מתקנת משנה (א).
איתי עצמון: את אומרת שבתוך הגדרת פריט יש חלקים מסוימים.
אסנת איסן: יש חלק מהחלקים – אני לא רוצה להשתמש במילה פריטים – שלגביהם ניתנת תעודת אחזקה ושחרור ויש אחרים, למשל ברגים, שלגביהם לא ניתנת תעודת אחזקה ושחרור.
אסנת איסן: לכן, לכתוב בסעיף קטן (א) שתינתן תעודת אחזקה ושחרור זה לא נכון כי לגבי בורג או לגבי חומר אטימה למשל, לא ניתנת תעודת אחזקה ושחרור.
אסנת איסן: אני מניחה שזאת הסיבה שזה לא מופיע שם.
אודי גילאי: כפי שגברתי תראה, גם ברגים וחומרי גלם, אם תראי בסעיף (ג)(4), לא לוקחים בורג מ"מוסך החוף".
אודי גילאי: ברגים, חומרי גלם, נלווה אליהם תיעוד שמודיע על שמישותם.
אודי גילאי: גם חומר גלם מגיע עם מפרט של הספק.
אודי גילאי: זאת הכוונה ב"שמישמים" – אנחנו לא רוצים להתחיל - - -
אסנת איסן: זה ברור לי.
אסנת איסן: אני אגיד לך מה חוסר ההבנה שלי.
אסנת איסן: אם זה ברור לכולם פה מסביב לשולחן – תבהירו את זה לפרוטוקול ובזה זה ייגמר.
אסנת איסן: סעיף (ג) מדבר רק על סיווג.
אסנת איסן: הוא לא מפרש, כביכול, את האמירה הכללית שאומרת: "ווידא כי הוא שמיש ומתאים להתקנה".
אסנת איסן: אם לכולם ברור ש"ווידא כי הוא שמיש ומתאים להתקנה" זה קיבל תעודת אחזקה ושחרור ביחס לפריטים, מכלולים וקיבל את תג המשישות ביחס לדברים אחרים, אז אין צורך להבהיר.
יצחק וקנין: אני חושב שזאת הכוונה.
איתי עצמון: לא נאמר אחרת.
יצחק וקנין: לא נאמר אחרת וגם זה נאמר לפרוטוקול.
יצחק וקנין: אני חושב שהוא צודק במה שהוא ענה לך, שאי אפשר לקחת בורג ולהרכיב אותו.
אסנת איסן: בסדר, אין בעיה אם זה ברור לכולם.
יצחק וקנין: הבורג יכול להתאים, הוא 3/8 אבל מאלומיניום לא מפלדה, לדוגמה.
אסנת איסן: אין בעיה.
אסנת איסן: ביקשתי הבהרה לעניין.
יצחק וקנין: איש טכני מבין מהר את הדברים.
יצחק וקנין: מה היו בטנקים, אתה יודע?
יצחק וקנין: אם לא הולך בורג – היו שותלים בורג.
יצחק וקנין: במטוס אי אפשר לשתול בורג.
יצחק וקנין: ברצינות אני אומר, מהחיים, מה שנקרא.
יצחק וקנין: הייתי בא ורואה בורג יותר ארוך שכבר יוצא מהצד השני.
יצחק וקנין: פעם בחנתי רכב כשהייתי כבר במילואים.
יצחק וקנין: אני מסתכל במה שנקרה המשולש של ההגה – זה בטיחותי ממדרגה ראשונה – ואני רואה שני ברגים במקום שלושה.
יצחק וקנין: אני שומר למכונאי: תגיד לי, למה רק שני ברגים?
יצחק וקנין: הוא אומר לי: עזוב, עזוב אותך.
יצחק וקנין: זה בטיחותי, ההגה בורח – מה יעשה הנהג?
אבישי פדהצור: היועץ המשפטי העיר קודם, בתקנת משנה (א) לעניין השימוש במונחים "חלק, מכלול או פריט" וצמצמנו את זה ל"פריט".
אבישי פדהצור: אני מבקש את רשות הוועדה, בהמשך הנושאים, למשל בסעיף (ג), מדברים על חלקים - - -
ניסן הדרי: לגבי Consumables, כתוב פה "תעודת אחזקה ושחרור" כלומר, אנחנו צריכים לקבל 8130 או יש את המקביל.
ניסן הדרי: בדרך כלל אנחנו מקבלים תעודת C of C - - -
איתי עצמון: אני מציע שאדוני ידבר במונחים שגם אנשים שאינם אנשי תעופה יבינו.
ניסן הדרי: 8130 זה תג שמישות, תעודת C of C זה לחלקים שהם Consumables – אנחנו לא מקבלים 8130.
ניסן הדרי: היצרן נותן, אני לא יודע איך קוראים לזה - - -
אודי גילאי: מה הדרי בדיוק מפרט מה שכתוב בתקנות בנוסח המוצע.
אבישי פדהצור: אכן תקנת משנה (4) אומרת בדיוק מה צריך לגבי חומרי גלם ונצרכים, ולעניינם לא צריך תעודת אחזקה ושחרור, יש תיעוד אחר שמשמש לתכלית הזאת.
אודי גילאי: מר הדרי, לעניין (ג)(1) – זה פריטים שמישים כפי שתיקן היועץ המשפטי, שמלווים בתעודת אחזקה ושחרור; (ג)(4) - חומרי גלם ונצרכים שמלווים בתיעוד המתאים – לצורך הקלה, לא נשתמש במונח המקצועי.
אמיר דרנגר: יש לנו הערה לתקנה (ג)(1).