GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: לא, אני גם בעצמי מתלבט עם המילה הזו, ש"נתון לשליטתו המלאה".
יצחק וקנין: מה הכוונה ל"שליטתו המלאה"?
יצחק וקנין: הרי בואו נגיד שמכשיר מסוים נמצא כרגע בתעשייה האווירית, "אל על" נתנה אותו - - -
קוזי שמואל: טרקטור.
יצחק וקנין: לא יודע מה, לא משנה.
אבישי פדהצור: לא, טרקטור זה לא ציוד מכון הבדק לפי מה שהגדרנו קודם, אלא אם כן הטרקטור הזה נדרש לפי המידע התחזוקתי הישים.
קוזי שמואל: למה לא?
דוד בן ארי: כתבת כאן "ציוד".
אבישי פדהצור: זה חלק מהמידע התחזוקתי הישים, רבותי?
יצחק וקנין: רבותי, בואו נטפל בבעיה ולא נכניס דברים שלא שייכים.
יצחק וקנין: יש פה מכשיר, נגיד, לכיול, שנמצא כרגע בתעשייה האווירית והושאל מ"אל על".
קוזי שמואל: בדרך כלל זה הפוך.
איתי עצמון: שהוא שייך ל"אל על".
יצחק וקנין: נכון שהמכשיר הזה שייך לי – אני "אל על" – אבל הוא לא בשליטה שלי כרגע פיזית.
יצחק וקנין: פיזית הוא נמצא בתעשייה אווירית.
יצחק וקנין: מה אתה אומר "שליטה"?
יצחק וקנין: איך אני מביא את זה לביטוי?
אבישי פדהצור: אפשר להגדיר "שליטה" ואני אסביר.
יערה למברגר: זו לא בעלות.
אבישי פדהצור: לא, ירדנו ממבחן הבעלות, אני אסביר.
אבישי פדהצור: זו שליטה – נקרא לזה, אפקטיבי, האם לשליטה - - -
יצחק וקנין: אני הייתי אפילו מחדד את זה יותר , האם בזה שהמכשיר נמצא כרגע בתעשייה האווירית הוא נמצא באחריותי שלי?
אבישי פדהצור: יפה, אני אחדד את זה.
אבישי פדהצור: לשליטה, כפי שאני רואה אותה, יש שני רכיבים.
אבישי פדהצור: אנחנו זוכרים, זה ציוד שצריך להיות של מכון הבדק בשביל לשמש אותו בביצוע פעולות הבדק שהוא מורשה לבצע.
אבישי פדהצור: לשליטה הזו יש שני מימדים.
אבישי פדהצור: מימד אחד הוא המימד הטכני, שזו האחריות לתחזק את הציוד, לכייל אותו כמו שצריך ולבדוק אותו.
אבישי פדהצור: זה א' וזה יכול להיות רלוונטי גם כשהוא לא נמצא בשטח שלי פיזית.
אבישי פדהצור: בנוסף, יש לשליטה עוד רכיב, אני הרי מכון הבדק, זה הציוד שלי, הוא צריך להיות זמין לי, והרכיב השני הוא למעשה הזמינות, הנגישות של אותו פריט אלי.
אבישי פדהצור: ואז מה זה אומר?
אבישי פדהצור: זה אומר שבדוגמה ש"אל על" מדברת עליה, בהנחה שיש מכון בדק שהוא ברוקר של ציוד, זה אומר שאתה יכול למסור את הציוד הזה לשימושו של אחר אבל אתה אחראי על התחזוקה שלו, על הבדיקה שלו, על הכיול שלו, ובנוסף, אם אתה צריך אותו אתה יכול להיות מסוגל מעכשיו לעכשיו לקחת אותו אליך.
יצחק וקנין: תנו לי לקחת את זה למקומות אחרים כי אני רוצה לראות תמונה, זה לא פשוט מה שהוא אומר פה כי "אל על" יכולה לשכוח בכלל שיש לה את הפריט.
יצחק וקנין: רבותי, יש לי מעלית בכנסת, המתחזק שלה הוא "אלקטרה", הבעלות של המכשיר היא שלי, בעלות של הכנסת, נכון?
אברהם מיכאלי: זו לא הדוגמה.
אברהם מיכאלי: לפי התקנה הזו אתם מטילים את אותה חובת שליטה גם על השואל וגם על המשאיל בו זמנית, דבר בלתי אפשרי.
אבישי פדהצור: אז אנחנו רוצים לתקן את זה.
אברהם מיכאלי: אם חובת השליטה היא אצל השואל, היא לא יכולה להיות אצל המשאיל.
אבישי פדהצור: בסדר, אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.
יצחק וקנין: רבותי, בואו נעשה סדר, כך לא נדבר כולנו כי באמת זה נושא שהוא מאוד רגיש, מורכב ולא פשוט.
יצחק וקנין: איזו אחריות יש לי?
יצחק וקנין: אני נותן מכשיר שהוא בודק את המנועים, לא יודע מה, אני לא מבין בזה, השאלה היא האם אני יכול להטיל אחריות כי בזה שאני נתתי את המכשיר אין לי גישה.
קוזי שמואל: אני לא יכול לאכוף אותה, אין לי יכולת אכיפה אמיתית, מה אני אעשה?
יצחק וקנין: פה צריך למצוא את הפיתרון על מי תהיה האחריות ברגע שמסרתי את המכשיר הזה למישהו שמטפל כל היום במנועים, המכשיר הזה יום אחד התקלקל, הלך המנוע ויחפשו, טוב, "אל על" לא באה לבדוק את המכשיר - - -
קוזי שמואל: הדוגמה הכי טובה היא כמו נשק.
קוזי שמואל: אתה מוסר אותו למישהו, האחריות באותו רגע עוברת למי שקיבל את הנשק ולא לבחור שהנפיק לו את הנשק.
קוזי שמואל: זה מה שרוצים כאן.
אודי גילאי: אדוני, אנחנו מבקשים רגע להציע משהו בהסתמך על ההוראה של ה- FAA.
אבישי פדהצור: ברשות אדוני, אם מה שמפריע לנו פה זו השליטה והמהות וההגדרה של השליטה והניוד של הציוד וחלוקת האחריות אנחנו מציעים את הנוסח הבא: ואז אנחנו מוסיפים סיפה לתקנה הזו שאומרת: "בעת ביצוע פעולת הבדק יהיה הציוד נתון לשליטתו המלאה של בעל הרישיון", ואז זה גם מדבר עם תקנת משנה (ב).
קוזי שמואל: בסדר גמור.
דוד בן ארי: מקובל עלינו.
אבישי פדהצור: ובא לציון גואל.
מאיר דיין: מקובל.
יצחק וקנין: הנה, ראיתם?
יצחק וקנין: זה למשל לא תוחלת ממושכה שזו מחלת לב, כן?
יצחק וקנין: אבל הפעם, הנה, הגענו ליישוב.
איתי עצמון: אני רק רוצה רגע לשאול שאלה.
איתי עצמון: אתה אומר "בעת השימוש", אבל יכול להיות - - -
אודי גילאי: "בעת ביצוע פעולת הבדק".
איתי עצמון: "ביצוע פעולת הבדק", כלומר, זה מן הסתם יכול לארוך גם מספר ימים?
אודי גילאי: כן, כל עוד זה בשליטתך.
אבישי פדהצור: כלה ונחרצה, ודאי.
יצחק וקנין: אוקיי, מקובל עליכם, חבר'ה?
יצחק וקנין: אפשר להצביע על הסעיפים?
יצחק וקנין: יערה, רצית להגיד משהו?
יערה למברגר: כן, שהוא יסביר מה זה הסכם או הסדר.
איתי עצמון: נכון, זה מה ששאלתי קודם.
אודי גילאי: אבל זה (ב).
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים גם על (א) וגם על (ב).
אבישי פדהצור: אני יכול להתייחס, ברשות אדוני, לתיבה "הסכם או הסדר".
אבישי פדהצור: לכתחילה אנחנו דרשנו שכשהבן-אדם מגיע למנהל רת"א הוא צריך להציג הסכם.
אבישי פדהצור: במהלך הדיונים עם הציבור עלתה הקושיה שאומרת:
אבישי פדהצור: לא תמיד יש לי הסכם במובן הפורמלי הצר, נחתם ביום זה וזה בין צד א' לצד ב'.
יערה למברגר: אבל חוזה לא חייב להיות בכתב.
יערה למברגר: זה לא צריך להיות "הוצג הסכם", אפשר להגיד "שוכנע כי קיימת התקשרות".
אבישי פדהצור: שניה, לא צריך לכעוס, אפשר רגע להקשיב ואז לדחות את הטענה כי לכעוס לפני ששומעים את הטענה זה - - -
גיורא רום: אבישי, קצר.
אבישי פדהצור: כן, אדוני.
אבישי פדהצור: ולכן אנחנו, במסגרת השיח עם הציבור - - -
יערה למברגר: בסדר, סליחה.
יצחק וקנין: אבל הוא צודק, הוא באמצע.
יצחק וקנין: עד היום, יערה לא יכולה להגיד שאני לא אפשרתי לה להגיד את מה שהיא חושבת.
יצחק וקנין: אבישי צריך להתמודד עם כולנו, רבותי, לא פשוט.
יצחק וקנין: לפחות אני מגן עליו קצת.
קוזי שמואל: הוא למד את העניין טוב מאוד.
אבישי פדהצור: ובכן, במסגרת השיח עם הציבור עלתה השאלה של הקונקרטיזציה של ההתגבשות של צריך צעטלע לא צריך צעטלע, ואז נכנסו לשיעור בדיני חוזים אם התקשרות יכולה להיות גם בלי כתב, עם כתב, ואז אומרים ההדיוטות, הלא-משפטנים, מבחינתם, אבל הסכם זה כן כתב, זה לא כתב.
אבישי פדהצור: אז הוספנו גם את התיבה שאולי לא הכי מוצלחת "הסדר", שזה ניסיון שלנו לתרגם את המונח האנגלי שנעשה בו שימוש "arrangement".
אבישי פדהצור: טוב יותר, טוב פחות, הכוונה היא שאתה צריך להוכיח רצינות מוחשית משפטית באפשרות לקבל את הציוד הזה, אם זה בכתב, אם זה בעל פה, אם זה עם סעיף של תמורה, בלי סעיף של תמורה, זה פחות קריטי.
אבישי פדהצור: ולכן כתבנו "הסכם או הסדר", אפשר לכתוב התחייבות, אפשר משהו אחר.
יצחק וקנין: אוקיי, יערה.
יערה למברגר: בסופו של יום תקנה היא מסמך משפטי, עם כל הכבוד למונחים המקצועיים, נושא של הסכם והסדר הם מונחים שמכוונים לעולם המשפטי ולא לעולם התעופה, ולכן אני רואה קושי גדול בלהמציא מונחים שאני לא מכירה לתוכן המשפטי שלהם.
יערה למברגר: אני גם לא מבינה את הצורך לעשות את זה כי כמו שאמרתי נושאים דומים עלו בהסדר שאושר בוועדה הזו בעניינים אחרים.
יערה למברגר: ולכן לא חייבים לעשות את זה בצורה של הוצג, אתה אומר: איך אני אציג משהו בעל-פה?
יערה למברגר: גם איך אתה מציג הסדר?
יערה למברגר: לא בטוחה שזה צריך להיות בצורה של הוצג.
יערה למברגר: צריך "שהמנהל שוכנע בדבר התקשרות".
יערה למברגר: זאת אומרת, התקשרות היא המונח שמפנה לדיני חוזים, התקשרות יכולה להיות בכתב ויכולה להיות בעל פה.
יערה למברגר: רוב החוזים שאני מכירה סוכמו בסוף בעל פה.
גיורא רום: אין לי בעיה עם זה.
יצחק וקנין: אוקיי, מקובל.
איתי עצמון: אז אנחנו מאמצים את הנוסח שעורכת הדין למברגר הציעה?
איתי עצמון: תוכל לקרוא את הנוסח המתוקן?
אבישי פדהצור: אני אקרא, ברשותכם.
אבישי פדהצור: "המנהל רשאי לאשר לבעל רישיון כי חלק מציוד מכון הבדק, לא יעמוד לרשותו בדרך קבע, אם שוכנע כי קיימת התקשרות להשאלה או להשכרה של הציוד האמור" וכו'.
יצחק וקנין: אפשר להצביע על (א) ו-(ב)?
אמיר דרנגר: אני רק רוצה שיקריאו שוב את (א)(1) עקב השינויים.
יצחק וקנין: תקריא לו עוד פעם.
אמיר דרנגר: בסדר, ו-(ב) רק עוד פעם.
יצחק וקנין: אתה מתיש אותנו, הקריא כרגע את (ב).
יצחק וקנין: עוד פעם, בואו נתקדם.
יצחק וקנין: אוקיי, אני מאשר.
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו מצביעים על סעיפים (א) ו-(ב) כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: עד כאן, הסבר קטן.
אבישי פדהצור: ברשות אדוני, מטעמים של כרונולוגיה חקיקתית או התנהלותית, אנחנו נבקש את תקנת משנה (ג) לדחוף לסיפה כי היא נכונה יותר מבחינת ההקשר.
אבישי פדהצור: תקנות משנה (א), (ב), (ד) ו-(ה) מדברות על הציוד והדרישות הספציפיות שיש לגביו, תקנת משנה (ג) היא תקנה כללית שאומרת שאתה לא יכול לעשות שימוש, להפעיל את מכון הבדק, אלא אם כן יש לך את הציוד.
איתי עצמון: כלומר את תקנת משנה (א)(1) אתה רוצה להעביר?
אבישי פדהצור: לא, את תקנת משנה (ג) אני רוצה לדחוף ל-(ה), שהיא תהיה כאילו (ה).
יצחק וקנין: לשנות את הסדר, אין בעיה.
איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי תקנת משנה (ד).
איתי עצמון: האם עולה ממנה בעצם שכל ציוד מכון הבדק צריך להיות ציוד שיהיה מומלץ על ידי היצרן?
אבישי פדהצור: בוודאי.
אבישי פדהצור: הואיל והגדרנו מלכתחילה את ציוד מכון הבדק ככזה שנדרש לפי המידע התחזוקתי הישים, אז ממילא זה מה שיצרן קובע.
איתי עצמון: כלומר, אין בידי מכון הבדק ציוד כהגדרתו כאן, כשמשמעותו כאן, שהוא לא מומלץ על ידי היצרן?
אמיר דרנגר: אין חובה.
איתי עצמון: כי כאן כתוב שמדובר על: "חומרים, ציוד, מתקני בדיקה, מכשירי בדיקה וכלי עבודה", כל זה ציוד מכון הבדק כמו שהגדרתם בתקנת משנה (א)(1).
אבישי פדהצור: כל זה, ככל שהוא מופיע במידע התחזוקתי הישים, הוא ציוד מכון הבדק.
אבישי פדהצור: יש פה את הדוגמה שנפל לי חלילה מטוס מהמקום של העבודה ואני צריך להביא מנוף להרים אותו.
אבישי פדהצור: המנוף הזה הוא חלק מציוד מכון הבדק לפי התקנה כי זה לא חלק מהציוד שנדרש לפי המידע התחזוקתי הישים, או, לצורך העניין, הכסא שעליו יושב העובד.
אבישי פדהצור: מבחינה קניינית זה ציוד מכון הבדק, מבחינת התקנה זה ציוד גנרי, זה לא ציוד שנדרש לפי המידע התחזוקתי.
איתי עצמון: לי יש הערה לגבי תקנת משנה (ה).
איתי עצמון: בסיפה שלה כתוב: "בעל רישיון ישמור תיעוד לגבי כל כיול שבוצע ושל התקנים שלפיהם בוצע.
איתי עצמון: " לכמה זמן יידרש בעל הרישיון לשמור את התיעוד?
אבישי פדהצור: הנורמה שקבענו בתקנות היא שימור לתקופה של שנתיים, ככלל.
איתי עצמון: מה זאת אומרת "קבעתם בתקנות", זה לא כאן?
איתי עצמון: ו-35 מפנה לתקנה הזו?
יצחק וקנין: מה סיכמתם לגבי סעיף (ה)?
אבישי פדהצור: סעיף (ה), העיר היועץ המשפטי בצדק, שחסרה שם התקופה שלצורכה יש לשמור את התיעוד.
אבישי פדהצור: אנחנו מבקשים שהתקופה תהיה שנתיים, שזו תקופה שקבענו גם במקומות אחרים בתקנות שצריך להישמר תיעוד, ולכן הנוסח יהיה: "בעל רישיון ישמור תיעוד לגבי כל כיול שבוצע ושל התקנים שלפיהם בוצע לתקופה של שנתיים מיום ביצוע הכיול".
אבישי פדהצור: תודה ליועץ המשפטי.
איתי עצמון: "מיום ביצוע הכיול"?
יערה למברגר: זאת אומרת, תקנים זה במובן התעופתי, לא במובן - - -
אודי גילאי: לא תקני כח אדם.
יערה למברגר: לא, לא בעניין תקני כח אדם.
יערה למברגר: תקנים במובן של חוק התקנים, אימ"ו, יש כל מיני.
אבישי פדהצור: לא, בגלל זה זה מופיע בסמיכות "התקנים המומלצים על ידי יצרן מכון הבדק".
איתי עצמון: "ושל התקנים כאמור" פשוט?
איתי עצמון: אם התקנים שאתה מדבר עליהם "יתאים לתקנים המומלצים על ידי יצרן" וכו'.
אבישי פדהצור: זה בסדר.
אבישי פדהצור: אם זה יתאים אין לי בעיה.
אבישי פדהצור: אם המילה "תקנים" מציקה אין בעיה.
יערה למברגר: "לתקנים המומלצים" זה כאילו ממליץ לפעול על תקן ISO כך וכך, או שיש לו מפרט משלו?
אבישי פדהצור: בחוק התקנים נכנסת המילה תקן אז אפשר לכתוב: "יתאים להוראות יצרן ציוד מכון הבדק".
אבישי פדהצור: תודה, יערה.
יצחק וקנין: זה הטוב ביותר, כן.
יצחק וקנין: אוקיי, רבותי, אנחנו נצביע על סעיפים (ג), (ד) ו-(ה) כולל השינויים שהוצעו.
יצחק וקנין: 27, ייצור חלפים לשימוש עצמי.
אבישי פדהצור: קורה לעיתים שמכון הבדק צריך להשתמש בחלפים לצורך השלמת פעולת הבדק.
אבישי פדהצור: החלפים בדרך כלל מגיעים מיצרן חלפים אבל גם קיימת האפשרות לפעמים שמכון הבדק ייצר לעצמו את החלפים.
אבישי פדהצור: המצב הזה הוא לא המצב השכיח, הוא מצב רגיש, מכון הבדק נכנס לפונקציה של ייצור.
אבישי פדהצור: שעה שבעולם הייצור יש תקנים והסדרה ורגולציה מאוד מאוד מפורטת, כשמכון הבדק נכנס לזה הוא לא יצרן כשלעצמו מלידה, הוא מכון בדק מלידה.
אבישי פדהצור: ולכן צריך להיות פה נוהל מיוחד ותהליכים מיוחדים וזה מטיל נטל לא מבוטל על מכון הבדק שלוקח לעצמו פה איזושהי חירות שבאופן רגיל היה צריך לעבור תהליך רישוי מאוד מאוד מפורט לעניינה.
איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי תקנת משנה (א): "נוהל לעניין ייצור חלפים לשימוש עצמי שאישר המנהל.
איתי עצמון: " תקן אותי אם אני טועה, זה איזשהו נוהל עבודה של בעל הרישיון שהמנהל מאשר באופן פרטני?
אבישי פדהצור: באופן מסוים, בוודאי.
אבישי פדהצור: ספציפי לאותו מכון ולאותו חלף.
יצחק וקנין: יש הערות, רבותי, לסעיף 27?
יצחק וקנין: 28, מידע תחזוקתי.
אבישי פדהצור: בגדול, מכון הבדק צריך לפעול לפי מידע תחזוקתי והמידע התחזוקתי הזה אומר איך מבצעים את פעולת הבדק, איך היא צריכה להיעשות, באיזה ציוד, דיברנו על זה קודם וכו'.
אבישי פדהצור: למכון הבדק אין חירות להחליט מה הוא עושה, איך הוא רוצה.
אבישי פדהצור: הוא הולך למידע הזה, ממילא המידע הזה צריך להיות מלא, עדכני בכל עת, בכל שעה, לגבי כל פריט ופעולה שמתבצעים.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 28 עד לסעיף (ד), לא כולל (ד).
אבישי פדהצור: ישנה דרך מלך לביצוע פעולת בדק.
אבישי פדהצור: לפעמים יכול מכון הבדק משיקוליו שלו להחליט שהוא משנה אותה.
אבישי פדהצור: הואיל, ושוב, דיברנו עם דרך המלך והמידע התחזוקתי והחשיבות של הדבקות במידע הזה, מקום שבו בעל רישיון רוצה לשנות את פעולת הבדק הוא צריך לעבור תהליך של אישור.
אבישי פדהצור: קודם כל צריך להיות לו נוהל מסודר והנוהל הזה צריך לעבור אישור, ובנוסף, יש שתי חובות יידוע שהוא צריך לבצע.
אבישי פדהצור: אנחנו בדקנו אתמול את החובה להודיע על השינוי למחזיק תעודת הסוג למי שייצר את זה, אין חובה כזו, ולכן אנחנו מבקשים למחוק את פסקה (1).
אבישי פדהצור: כמובן שאם מי שמסר לי את הפריט לכתחילה ציפה לעשות את זה לפי הדרך הקבועה ואני רוצה לשנות, אני חייב לקבל את רשותו, הפריט הוא לא שלי, הוא שלו.
אבישי פדהצור: זו פסקה (2) שתהפך להיות עכשיו (1), ואישור המנהל מופיע לנו בפסקה (3).
איתי עצמון: לגבי אישור המנהל, אני שוב חוזר על השאלה לגבי התיבה "באופן או בצורה שהורה עליהם המנהל", לא מדובר על הוראות כלליות, נכון?
אבישי פדהצור: לא, ספציפית.
איתי עצמון: אז אולי נכתוב: "באופן ובצורה שהורה לו המנהל"
אבישי פדהצור: מקובל עלי.
יצחק וקנין: כן, רבותי?
אסנת איסן: צריך לשים לב, זה עלה בדיונים, שנושא המידע התחזוקתי בסעיף ההגדרות מפנה לתקנה 28 ובתקנה 28 זו לא ממש הגדרה אלא תיאור כללי כזה.
איתי עצמון: "כמשמעותו", לא? מה כתוב?
אסנת איסן: אם זה מספיק ברור זה מספיק ברור.
איתי עצמון: "כמשמעותו" זה רחב יותר.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ד) כולל השינויים שהוצעו, מחיקת סעיף (1).
יצחק וקנין: סעיף (ד) אושר כולל התיקונים.
יצחק וקנין: 29, עדכון מידע תחזוקתי.
אבישי פדהצור: בגדול, דיברנו על החשיבות של המידע והצורך לעדכן אותו מכל מיני מקורות.
אבישי פדהצור: אם מגיע המידע ואם אתה מגלה פערים במידע החובה שלך להוציא את הפער הזה החוצה למען יידע מי שאחראי על המידע שיש פער.
אבישי פדהצור: זו התכלית של התקנה הזו.
איתי עצמון: ומה מוסיפה תקנת משנה (א) לתקנה 28 שכבר קובעת ש"לא יפעיל בעל רישיון מכון בדק אלא אם כן הבטיח כי ביצוע פעולות הבדק בידי עובדי מכון הבדק, הוא בהתאם למידע תחזוקתי מלא ועדכני"?
אודי גילאי: פה זו השמירה על המידע.
אבישי פדהצור: בדיוק, התהליך פה הוא תהליך השמירה.
אבישי פדהצור: זה הדגש.
אבישי פדהצור: המידע צריך לשמש אותך ובנוסף יש עליך חובת שמירה על עדכניות המידע.
יערה למברגר: לא, אבל אם יש לך חובה לפעול על פי מידע עדכני אז זה מטיל עליך חובה לעדכן את המידע שעל פיו אתה פועל.
איתי עצמון: אז חזקה עליך שאתה חייב גם לשמור על כך.
אבישי פדהצור: אני לא משוכנע.
יערה למברגר: כנראה אני לא מבינה את ההבדל, תוכל להסביר שוב?
אבישי פדהצור: אני אנסה להסביר את זה שוב.
אבישי פדהצור: יש לי חובה לפעול לפי מידע מעודכן, אוקיי, יש לזה חובה מקדימה שהתוצאה שלה היא שאני פועל לפי מידע מעודכן.
אבישי פדהצור: אם אני מטיל את החובה לעדכן זו חובה משפטית אחרת.
אבישי פדהצור: אם בן-אדם לא מקיים את החובה הזו, לשמור על המידע התחזוקתי, זאת אומרת, יש לו את המנגנונים לאיסוף המידע ולהטמעה שלהם - - -
יערה למברגר: מה זה "לשמור"?
יערה למברגר: תסביר למה אתה מתכוון במילה "לשמור"?
יערה למברגר: "לשמור" זה לעדכן את המידע?
אבישי פדהצור: לא.
אבישי פדהצור: זה איסוף המידע, העיבוד שלו והעדכון שלו בתוך קובץ המידע.
יערה למברגר: אני מבינה את זה כעדכון.
יערה למברגר: אני לא יודעת מה זה שמירה, שמירה אני מכירה בהקשרים אחרים.
יערה למברגר: אנחנו מעדכנים את הקובץ אצלנו, בשביל לעדכן אנחנו אוספים מידע, אנחנו מכניסים אותו לקובץ - - -
איתי עצמון: וככל שיש שינויים אנחנו מעדכנים.
איתי עצמון: אני חושב שפשוט תקנת משנה (א) מיותרת.
פוול גרנדל: זה מחזיר את כולנו למונחים לועזיים.
פוול גרנדל: יש מונח שנקרא to update the dada"", ויש מונח שנקרא "to retain data".
פוול גרנדל: אחד לא נוגד את השני.
פוול גרנדל: אתה חייב - - -
יערה למברגר: Retain זה להשיג.
אבישי פדהצור: לא, זה קיום.
פוול גרנדל: וגם, to retain document זו שמירה בצורה עדכנית, אז אלה שני מונחים שלא סותרים אחד את השני.
אבישי פדהצור: אז אולי במקום "הוא הבטיח שמירה", "הוא הבטיח כי המידע התחזוקתי מעודכן"?
יערה למברגר: יש פער.
יערה למברגר: האנגלית, כולם פה יודעים, היא שפה הרבה יותר עשירה מהעברית, יש הרבה יותר מילים לפעולה שבעברית, כיוון שהיא שפה דלה – אנחנו רואים את זה בכל ההקשרים.
יערה למברגר: המילה "לעדכן" בעברית, להבנתי, כוללת גם להשיג את המידע וגם את פעולת העדכון.
איתי עצמון: כי אם לא עדכנת אז המידע שלך לא מעודכן.
יערה למברגר: זה נעשה גם בהקשרים אחרים, התקנות האלה נמצאות באיזושהי הרמוניה עם כלל - - -
איתי עצמון: הן צריכות להיות בהרמוניה עם כלל החקיקה.
אודי גילאי: באופן עקרוני, יש פה רק איזשהו דבר קטן, עורכת הדין למברגר.
אודי גילאי: בתקנה 28(א) יש חובה לפעול על פי המידע העדכני, זה בסדר, אבל אין באמת את החובה לשמור את העדכניות.
אודי גילאי: זאת אומרת, אתה יכול להביא איזה ספר עדכני מבחוץ ולפעול לפיו, אבל אין לך את החובה בעצמך.
איתי עצמון: לא, בתקנה 28(ג): "בעל רישיון יחזיק ברשותו מידע תחזוקתי עדכני", זאת אומרת, אתם גם חוזרים על זה שוב.
אודי גילאי: אז אין בעיה.
אבישי פדהצור: אז אני לא רואה בעיה למחוק את תקנת משנה (א).
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 29, כולל התיקון של מחיקת סעיף (א).
יצחק וקנין: 30.
אבישי פדהצור: בגדול, לגבי כרטיסי העבודה – יתקנו אותי אנשי המקצוע – מגיעים למכון הבדק עם הפריט ואומרים איך צריכה להתבצע פעולת הבדק בפריט, קובעים סדר של פעולות וכו'.
אבישי פדהצור: מטבע הדברים, אני, מכון הבדק, אלה הוראות העבודה שלי ואני צריך לקיים אותן ואני צריך בכל מקום לסמן שקיימתי את הפעולה וכו' מטעמים של ניהול, של בטיחות, של חלילה צורך לתחקר, לעקוב אחר כל פעולה מי עשה ואיך עשה.
איתי עצמון: ולכמה זמן שומרים את התיעוד הזה, את כרטיסי העבודה?
אודי גילאי: זה כתוב בתקנה 35.
איתי עצמון: זה כתוב ב-35?
יצחק וקנין: רבותי, אני מצביע על סעיף 30.
יצחק וקנין: 31, רמת ביצוע עבודות.
איתי עצמון: רגע, רק שהוא יענה אם זה רשום באמת ב-35.
אודי גילאי: "בכל פרטי פעולות הבדק" - "פרטי פעולות הבדק" זה על סמך כרטיסי עבודה, אם רוצים שם להרחיב אפשר אבל באופן כללי זה מופיע.
איתי עצמון: אבל התקופה היא שנתיים?
קוזי שמואל: לא, תלוי על איזה סוג של פעולה מדובר.
אודי גילאי: זה נכון.
קוזי שמואל: תסביר.
אודי גילאי: התחלת, המתחיל במצווה.
דוד בן ארי: יש פריטים שאתה שומר מ-day one, כלומר, שזה לא מותנה בשנתיים.
דוד בן ארי: פה מדובר על כרטיסי עבודה שאתה עושה לדוגמה ב-C-check, אז אתה עושה את זה מ-C-check אחרון ל- C-checkהזה.
דוד בן ארי: אבל יש חלקים מסוימים, שזה מופיע בתקנות התיעוד, לדוגמה LLP שאתה צריך לשמור למעשה מ- day oneשל אותו חלק, לגבי כל ההיסטוריה שלו מהרגע הראשון .
יצחק וקנין: 31.
איתי עצמון: מה זה "הפריט נבחן"?
איתי עצמון: איזו בחינה נעשית לפריט?
אבישי פדהצור: עושים ניסוי, למנוע לדומה - - -
אודי גילאי: לפריט אלקטרוני אתה עושה בדיקה פונקציונלית, הכוונה שהוא נוסה, מבחן פונקציונלי.
יצחק וקנין: כן, (ד).
איתי עצמון: אני חושב שב-(ד)(1) "וכיוצא באלה" – התיבה הזו מיותרת כי אמרנו "לרבות", אין צורך פעמיים.
אבישי פדהצור: תודה, מקבל.
יצחק וקנין: הערות, רבותי, לסעיף 31?
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 31.
יצחק וקנין: פרק ז', הפעלת מכון הבדק.
איתי עצמון: רגע, אני רק לשאול לגבי הפרק, סימנתם באפור את התקנות האלה, השאלה האם אתם מבקשים להתחיל לדון בהם כעת או לדלג?
איתי עצמון: אני פשוט חושב שאם התקנות האלה לא בשלות חבל על זמנה של הוועדה.
אבישי פדהצור: אני אגדיר את זה ככה, לדעתנו התקנות בשלות אבל הואיל ובנוסח שהעברנו לוועדה זה מסומן באפור כנוסח שעוד לא בשל אנחנו לא נכשיל עכשיו את הציבור.
אבישי פדהצור: אנחנו כן הכנו שי לציבור, צילמנו מראש את הנוסחים אז מי שרוצה את הנוסח המעודכן מוזמן לאוספו ואז נוכל לדון על זה בישיבות הבאות, אדוני.
יערה למברגר: מחר זו הישיבה הבאה.
אסנת איסן: מחר מדברים על 32?
אבישי פדהצור: 32 ו-33.
אבישי פדהצור: מבחינתנו הנוסח בשל לדיון, אז אפשר להמשיך עם 34.
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו מדלגים על סעיפים 32 ו-33, עוברים לסעיף 34.
יצחק וקנין: מה שאני מציע, רבותי, הנוסח של 32 ו-33 נמצא אצלכם?
אמיר דרנגר: לא, עדיין לא קיבלנו אותו.
אסנת איסן: לא, אנחנו עכשיו מקבלים אותו בפעם הראשונה.
אסנת איסן: הנוסח המתוקן כרגע ניתן לנו, זה נראה לי כל כך - - -
אבישי פדהצור: אדוני, הנוסח מתוקן בניואנסים, לא במהויות.
יצחק וקנין: רבותי, אנחנו לא נדון בזה היום, תקראו את זה בלילה, אני גם אקרא את זה, אקום בבוקר עם הרמב"ם ואני מקווה שאני אפתור לכם את הבעיות שיהיו לכם מחר.
אסנת איסן: רגע, למה מחר?
יצחק וקנין: כי מחר יש דיון.
אסנת איסן: ואין מספיק בשביל לדון מחר מ-34 צפונה?
יצחק וקנין: אם תהיה לך בעיה אני אחליט בשבילך, בסדר?
יצחק וקנין: למה ליצור - - -
אסנת איסן: אני מעדיפה להחליט לבד, אבל למה אי אפשר מ-34 וצפונה מחר?
יערה למברגר: יכול להיות שהדיון יתקדם.
יצחק וקנין: כי לא נשאר לנו הרבה ואני מעריך שמחר אני אגמור.
אמיר דרנגר: יש עוד הרבה שקשור לתקנות המשלימות של ההפעלה - - -
אבישי פדהצור: אנחנו נשלים את זה מחר בעזרת השם.
יצחק וקנין: רבותי, תראו, יהיה עוד דיון.
יצחק וקנין: אני תמיד אומר לכם, למה אתם מעוררים בעיות ואני צריך לחזור מאה פעם?
יצחק וקנין: אני יכול להביא את זה לדיון עם הסכמה שלכם או לא אבל אני לא עושה את זה ככה.
יצחק וקנין: מה שאני אומר הוא שאנחנו מדלגים כרגע, מחר אנחנו נשלים את כל מה שאפשר.
יצחק וקנין: לא נסיים את זה?
יצחק וקנין: יהיו בעיות?
יצחק וקנין: נפתח את הסעיף, נתקן אותו, אל תעשו עניין מכל דבר.
יצחק וקנין: אני רחב לב אתכם.
קוזי שמואל: אתה רחב לב מאוד, אני אומר את זה ממקום טוב, רק מה?
קוזי שמואל: ראית שוני מהותי בין מצב שכבר ישבנו לבין מצב שאנחנו – לא רוצים להתגושש כאן.
יצחק וקנין: בכל מקרה, אתה לא צריך להגיד לי, עברתי את זה בחוק הטיס 8 גלגולים.
יצחק וקנין: מר טלמון יכול להגיד לך כמה פעמים נפגשנו מחוץ לוועדה.
יצחק וקנין: הוא יגיד לך אם פעם אחת אמרתי לו "לא".
יצחק וקנין: טלמון, אני אומר דברי אמת?
עמרי טלמון: זה נכון.
יצחק וקנין: ולא רק אתו, דרך אגב, עם הפקחים, עם הטייסים, עם מי לא נפגשנו פה.
יצחק וקנין: עשינו ישיבות גם צדדיות בכל מיני חדרים, מה שאתם לא רוצים, סיורים, מה עוד?
יצחק וקנין: חבר'ה, בואו נסכם.
אמיר דרנגר: אני רק אגיד לך למה זה קריטי לנו.
יצחק וקנין: לא קריטי כלום, חבל על הזמן, אני מדלג על 32 ו-33.
יצחק וקנין: אם מחר אנחנו נראה שאנחנו יכולים להמשיך בסעיפים האחרים, 34 והלאה, אנחנו נשאיר לכם את זה שאתם תשבו, אבל אני לא רוצה לכלות את זמני פה סתם.
יצחק וקנין: אוקיי, 34, חבר'ה, נשארו לנו עוד 10 דקות.
עמרי טלמון: יש לי שאלה, האם המסמך הזה עם סעיפים 32 ו-33 מופיע גם באתר רת"א, בצורה אלקטרונית?
אבישי פדהצור: אני אישית לא הכנסתי אותו אבל אני אדאג שהוא יופיע שם וגם ישלח בדואר אלקטרוני.
עמרי טלמון: אפשר יהיה אחר הצהרים להוריד אותו בצורה אלקטרונית?
איתי עצמון: יש נוסח אחר מהנוסח המסומן באפור?
יצחק וקנין: אני מציע ככה, אם אפשר לחלק את זה לכול – כבר חילקתי להם אני רואה?
יצחק וקנין: חילקו לכולם.
אבישי פדהצור: כבר נגנב ממני.
קוזי שמואל: לא, גנבנו את זה.
יצחק וקנין: אוקיי, הגונב מגנב פטור.
אבישי פדהצור: אנחנו גם נשים את זה באתר רת"א וגם נשלח את זה לרשימת המיילים של כל הנוכחים.
עידית חנוכה: אם אדוני יעביר את זה לוועדה בקובץ לפני אז אנחנו נוכל להוריד את זה לאתר, אין בעיה, בסדר?
אבישי פדהצור: גם זה יעשה, תודה, גברתי.
יצחק וקנין: אבישי, אתה לבד פה ואני אגן עליך כל הזמן.
אבישי פדהצור: תודה רבה, אדוני.
יצחק וקנין: הסבר קטן.
אבישי פדהצור: בוודאי, ברשות אדוני.
אבישי פדהצור: יש לנו שתי משפחות של שינויים ותיקונים.
אבישי פדהצור: יש לנו שינוי ותיקון גדול, שאלה – יתקנו אותי אנשי המקצוע כשאטעה – פעולות משמעותיות ודרמתיות באותו פריט, אם זה שינוי המבנה שלו, התצורה שלו, פעולות שהן לא טריוויאליות, הן לא פשוטות מאליהם, ולכן שמים סייגים מיוחדים לביצוע הפעולות הללו.
אבישי פדהצור: הסייגים הללו קודם כל מחייבים מטבע הדברים הסתמכות על המידע הטכני הרלוונטי.
אבישי פדהצור: אם אתה הולך, לוקח מטוס ואתה מוסיף לו כנפונים למשל, זאת אומרת, משנה את המבנה שלו, את הגוף שלו, אתה צריך שיהיה לך כל המידע שאומר איך אתה עושה את זה, מה ההשלכות של זה, האם זה משפיע על התפעול שלו וכו'.
אבישי פדהצור: באותם מקרים שבהם אין לך את המידע הזה שמגיע מהיצרן שלו וכו' אתה צריך לקבל את אישור המנהל לכך כי זו אנומליה, אתה מבקש לעשות פעולה מאוד מאוד דרמטית בלי שיהיה לך את המידע הרלוונטי מהמקור.
אבישי פדהצור: אנחנו נבקש, אדוני, לערוך שני שינויים קלים בנוסח שקראתי כרגע, בעקבות דיון שהיה ברת"א שבוע שעבר גם עם הציבור.
אבישי פדהצור: אנחנו מבקשים שהשינוי הגדול או התיקון הגדול יהיה בפרטי, קרי, לא רק בכלי טיס, במנוע, או במדחס, אלא בפריט שזה כולל גם מה שאיננו כלי טיס, מנוע ומדחף.
אבישי פדהצור: אחרת יש לנו פה משפחה של יתומים שאין לגביהם הוראות, שזה הפריטים שהם לא אלה, אנחנו רוצים שגם באלה לא יהיו שינויים גדולים לאחר יד.
אבישי פדהצור: שניים, אנחנו מבקשים גם בתקנת משנה (ב) שבעל הרישיון שמבצע שינוי גדול או תיקון גדול יודיע על כך כמובן גם למפעיל האווירי של כלי הטיס, בנוסף למנהל.
אבישי פדהצור: פשיטא, שיניתי במשהו שאיננו שלי, שאני אודיע על כך.
איתי עצמון: כלומר ב-(ב) נוסיף: "ולמפעיל כלי הטיס"?
אבישי פדהצור: מפעיל כלי הטיס או הבעלים של הפריט, לדעתי, כי הרי איחדנו את זה גם לפריט.
אודי גילאי: המפעיל האווירי של הפריט.
יערה למברגר: ב-34(א)(2) "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל".
איתי עצמון: שהורה לו, נכון?
יערה למברגר: אתם מתכוונים לטופס?
אבישי פדהצור: כן, הכוונה היא לטפסים.
איתי עצמון: זה טופס כללי?
אודי גילאי: זה טופס כללי שקיים, הוא מובנה.
קריאה: קיים, הוא פורסם באתר רת"א, יש לו שם.
איתי עצמון: כלומר, לא מדובר כאן על משהו פרטני אלא כן על משהו כללי?
אודי גילאי: הטופס הוא כללי, הנתונים הם פרטניים.
איתי עצמון: ברור, הבנתי את זה, אני שואל רק אם מדובר כאן על הוראה שתחול על כל בעלי הרישיונות, שאז צריך יהיה לפרסם אותה ובעצם לומר "באופן ובצורה שהורה עליהם המנהל בנוהל שיפורסם באתר" או משהו בסגנון הזה, או שמדובר "באופן ובצורה שהורה לו המנהל"?