GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אודליה אסולין דגני: כל מה שזה בא – זה בא להחליף את זה במסגרת התקנות, תקנות של הנחיות בעלי חיים.
אודליה אסולין דגני: בנוסף לזה, כמובן, אותו איסור שהיה קיים בנושא של העברת עופות שהורמנו – עדיין קיים.
אודליה אסולין דגני: הדבר היחיד שבעצם מתאפשר זה רק לגבי צריכה עצמית.
אודליה אסולין דגני: לגבי מכירה לציבור זה איסור כולל.
אודליה אסולין דגני: זה, בעצם, ההוראות.
אודליה אסולין דגני: אין פה שום דבר כדי לשנות מהוראות צו הפיקוח.
אודליה אסולין דגני: עוד דבר – זה במסגרת הסכמה עם משרד הבריאות.
אודליה אסולין דגני: אז, בזמנו, שר הבריאות היה אחראי על צו הפיקוח הזה, שזה יוכנס למסגרת התקנות שלנו.
חמד עמאר: מישהו רוצה להוסיף משהו?
חמד עמאר: בבקשה, נא לקרוא.
אודליה אסולין דגני: תקנות מחלות בעלי-חיים (האבסה) (תיקון), התשע"ב –2012 בתוקף סמכותי לפי סעיף 22 לפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש] התשמ"ה – 1985 , ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977 , אני מתקין תקנות אלה: שינוי השם 1.
אודליה אסולין דגני: בתקנות מחלות בעלי חיים (האבסה), התשס"א - 2001 (להלן - התקנות העיקריות), בשם התקנות, במקום "האבסה" יבוא "האבסה והירמון".
אודליה אסולין דגני: הוספת הגדרות 2.
אודליה אסולין דגני: בתקנה 1 לתקנות העיקריות, לפני הגדרת "זבל" יבוא : ""הורמון" – חומר שתכונותיו אסטרוגניות, ממקור טבעי או סינטטי; "הירמון" – החדרת הורמון לגופו של בעל חיים בכל דרך שהיא;" הוספת מזון אסור 3.
אודליה אסולין דגני: בתקנה 2(ב) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(3) בחומר המכיל ארסן (Arsenic) או נגזרותיו לרבות חומצה ארסנלית (Arsanilic acid) וחמרים המכילים אנטימון (Antimony) ".
אודליה אסולין דגני: הוספת תקנות 4.
אודליה אסולין דגני: אחרי תקנה 2 לתקנות העיקריות יבוא - "איסור הירמון 2א.
אודליה אסולין דגני: לא יהרמן אדם עוף המשמש לייצור מזון לאדם.
אודליה אסולין דגני: איסור העברת עופות 2ב.
אודליה אסולין דגני: לא יעביר אדם לאחר בשום דרך מדרכי ההעברה את הבעלות או את החזקה בעוף, בבשר עוף או באברים פנימיים של עוף שהוזן במזון אסור לפי תקנה 2(ב) או שהורמן בניגוד לתקנה 2א, לא ירכשם ולא יחזיקם לשם עסק; בתקנה זו – "בשר עוף" ו"איברים פנימיים" – כהגדרתם בתקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש"ך - 1960 ".
אלקנה אפרתי: לגבי סעיף 2ב' – כמו שנאמר פה, הצו המקורי הוא צו ישן למדי ומאחר והתקנות האלה מטילות, בין היתר, סנקציה פלילית על מי שעובר עליהן, אנחנו מבקשים להציע שהנוסח יובהר כך שהסעיף האחרון שהוצע, 2ב', יהיה ברור על מי הוא חל.
אלקנה אפרתי: כרגע הנוסח עשוי להתפרש בצורה מאד רחבה ככה שגם אדם בודד, אדם שזה לא העסק שלו, עשוי להיחשב כמי שמפר את הוראות התקנות ולעמוד לדין פלילי, לכן אני מציע להוסיף איזושהי הוראה שהאיסור הזה יחול על מי שעושה את הפעולות האלה בדרך עיסוקו, או איזשהו נוסח דומה, שיהיה ברור למי מתייחס האיסור.
חמד עמאר: אני מקבל את הערתך, באמת כתוב "לא יעביר אדם".
חמד עמאר: אם מישהו קנה ומעביר לאמא שלו בכלל - - באמת צריך כאן לתקן ולהבהיר שזה מי שמתעסק בנושא.
אודליה אסולין דגני: אנחנו מסכימים עם זה.
חמד עמאר: שיהיה ברור שלא לכל אדם זה נוגע.
אודליה אסולין דגני: בהחלט.
אלקנה אפרתי: "בדרך עיסוק", או בביטוי אחר, דומה, שיאושר בנוסח.
לירון אדלר- מינקה: הערה קטנה – כרגע יש צו פיקוח שמסדיר את הנושא הזה, ממש בצורה די זהה.
לירון אדלר- מינקה: אנחנו צריכים לבטל את הצו.
לירון אדלר- מינקה: אנחנו לא רוצים שיחולו במקביל גם התקנות וגם הצו ולכן אנחנו רוצים לתת איזושהי תקופה קצרה שנוכל לבטל את הצו ורק אחרי זה יתחילו התקנות.
חמד עמאר: כמה זמן לוקח לבטל צו?
לירון אדלר- מינקה: זה לא דורש אישור ועדה, זה יכול להיות די מהר.
אודליה אסולין דגני: חודשיים, לא יותר.
אלקנה אפרתי: רק נבהיר: ההוראות, האיסור, עדיין קיים.
אלקנה אפרתי: פשוט, הזמן נועד לאפשר להם לבטל את הצו.
חמד עמאר: מי אמור לבטל את הצו, השר?
אודליה אסולין דגני: שר הבריאות.
חמד עמאר: והוא לא צריך אישור של אף אחד.
אודליה אסולין דגני: לא, אין צורך.
חמד עמאר: אז חודשיים, בסדר.
אלקנה אפרתי: אז נוסיף הוראה שתחילת תקנות אלה חודשיים מיום פרסומן.
חמד עמאר: אני מאשר את התקנות האלה עם השינויים שאושרו.
חמד עמאר: תודה לכם, הישיבה נעולה.
ישראל חסון: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
ישראל חסון: הנושא: הצעה לסדר-היום: דיון מהיר: מחלפים בכביש 85 הפוגעים קשות באדמות תושבי נחף, של חבר הכנסת טלב אלסאנע.
טלב אלסאנע: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, אורחים יקרים.
טלב אלסאנע: יצא לי, כבוד היושב-ראש, לבקר בישוב נחף, ונפגשתי עם הוועדה הציבורית.
טלב אלסאנע: הציגו בפניי נתון שהוא חסר היגיון.
ישראל חסון: איזו ועדה ציבורית?
ישראל חסון: אין שם רשות?
טלב אלסאנע: יש גם ועדה ממונה, יושב-ראש הוועדה נמצא, וגם מזכיר וגם מהנדס המועצה, אבל הפגישה שהיתה, היתה עם הוועדה הציבורית.
טלב אלסאנע: יציגו גם נציגי המועצה את הסוגייה במלוא חריפות הנושא.
טלב אלסאנע: יש כביש 85, שמפריד או מחבר בין נחף, כרמיאל וכל הישובים באזור.
טלב אלסאנע: מתחילים לתכנן שם, על הכביש, שני מחלפים: אחד של אזור התעשייה כרמיאל, ומחלף שני לכרמיאל עצמה.
טלב אלסאנע: מהמחלף הזה תושבי נחף לא נהנים לחלוטין.
טלב אלסאנע: הדבר האחד והיחיד שיוצא להם מהתכנון, שהתכנון הזה יהיה על קרקעות נחף לטובת כרמיאל.
טלב אלסאנע: כביש נוסף, 854, עובר בתחום השיפוט של הישוב נחף.
טלב אלסאנע: אין שם כניסה או גישה בין הכביש הזה, למרות שיש להם תוכנית שקיימת שנים.
טלב אלסאנע: הוא מחבר בין תפן לכרמיאל ומעלות תרשיחא.
טלב אלסאנע: ההרחבה של כביש 85, כל-כולה מתבצעת בתחום השיפוט של נחף, לכיוון הצפוני של הכביש הקיים ולא בחלק הדרומי.
טלב אלסאנע: אשמח שאתה תציג את זה בצורה יותר מפורטת – אני מציג את זה באופן כללי.
טלב אלסאנע: הישוב עצמו מונה כ-15 אלף תושבים, תחום השיפוט הוא 5,000, הצפיפות היא גדולה מאוד.
טלב אלסאנע: מחיר המגרש מגיע עד 500 אלף שקל בגלל הצפיפות והביקוש הרב.
טלב אלסאנע: היום אם הם מפקיעים לפי התכנון הקיים, 1,500 דונם, זה גזר דין מוות לישוב, לעתידו ולתושביו.
טלב אלסאנע: שתי בעיות: הראשונה, שהתכנון לא לקח בחשבון את הצרכים העתידיים של תושבי הישוב, והתעלם מהבקשות שלהם, והדבר השני – התעלמו מרצון התושבים, לא שיתפו אותם לחלוטין בתכנון, שיש לו השלכות מאוד קשות על הישוב ועל התושבים.
טלב אלסאנע: לא נבחנו אלטרנטיבות, שהנזק שלהן הוא פחות, ולא נבחנו חלופות, שהתושבים, שהם הניזוקים, יהיו גם נהנים מפירות התכנון – למשל, לגבי הכניסה של כרמיאל, לא תשרת אותם, הם לא יכולים להתחבר לישוב שלהם דרך המחלף הזה.
טלב אלסאנע: וגם הכניסה הקיימת – הולכים לחסום אותה לחלוטין.
טלב אלסאנע: בעצם הישוב יהיה חסום, לא תהיה אף כניסה פרט לכניסה אחת, לפי התכנון הקיים.
טלב אלסאנע: התכנון גוזל קרקעות, גורם מצוקות, לא נהנים ממנו, וגם סוגר את הישוב, ומאפשר רק כניסה אחת לכל התושבים ולכל הישוב.
טלב אלסאנע: לכן אני חושב שיש חשיבות להתערבות.
טלב אלסאנע: התכנון צריך להיות גם צודק, שוויוני, הגיוני, שבא לשרת את האנשים ולא להפך – להציק להם ולהתעלל בהם.
טלב אלסאנע: בזה אני מסתפק.
טלב אלסאנע: יש פה מהנדס המועצה ונציג הוועדה הציבורית.
טלב אלסאנע: ברשותך, זכריה יכול להציג.
זכריה אסמאעיל: חברי הוועדה הנכבדים, כאחד מתושבי הכפר נחף וכנציג הוועדה העממית, שהוקדמה במיוחד לעניין חשוב זה, ברצוני להציג בפניכם במטרה להראות את גודל הבעיה.
זכריה אסמאעיל: אציג את זה בכמה שלבים: ראשית, אתאר את המצב הקיים, אחרי זה אתאר את העוול ההיסטורי שהיה לנו משנות ה-60 עד היום, ומה שאנחנו מבקשים מהוועדה המכובדת.
זכריה אסמאעיל: המצב הקיים כיום, כפי שהזכיר חבר הכנסת טלב אלסאנע - הכפר מונה כ-15 אלף תושבים.
זכריה אסמאעיל: שטח השיפוט של האדמות הקיימות כיום – כ-5,000 דונם, שחלקם, כ-20 אחוז, אדמות מינהל, כ-30 אחוז אדמות חקלאיות, שאין איפה ללכת.
זכריה אסמאעיל: הכפר כולו מוקף מארבעת הכיוונים.
ישראל חסון: אני מכיר טוב את הכפר.
זכריה אסמאעיל: מצדו המערבי של הכפר נסלל כביש 854, שנקרא תפן כרמיאל, שנסלל ב-1990, וסגר אותנו לחלוטין מהצד המערבי.
זכריה אסמאעיל: בצד המזרחי יש כפר סאג'ור, שאין לנו לאיפה ללכת, כי להם יש גם תושבים, ויש להם התרחבות טבעית וגם לנו יש התרחבות טבעית.
זכריה אסמאעיל: בצד הצפוני יש הר חלוץ, ולא ניתן לעשות כלום שם.
ישראל חסון: הר חלוץ זה כזה, לא כזה קו.
זכריה אסמאעיל: אני מדבר על הר חלוץ.
זכריה אסמאעיל: והצד הדרומי, כביש 85, שכל ההתרחבות שבוצעה עד היום, בוצעה צפונה בלבד – לא דרום, כלומר צפונה זה נחף, דרומה זה השכנים שלנו, ואנחנו חיים בשיתוף מלא אתם – רק אנחנו משלמים את המחיר.
זכריה אסמאעיל: בכל התרחבות שיש הם נהנים ואנחנו משלמים.
זכריה אסמאעיל: בנוסף, יש בצד הדרומי, מקביל לכביש 85, קו מתח עליון, המונע ניצול קרקעות, וגורם לחסם תכנוני מאוד בעייתי.
זכריה אסמאעיל: אין לנו היום בכפר אזור תעשייה מסודר, יש כל מיני עסקים מפוזרים בתוך הכפר.
זכריה אסמאעיל: אין לנו מספיק שטחים לבנות.
זכריה אסמאעיל: אנחנו היום, מינהל מקרקעי ישראל, יחד עם משרד השיכון, עושים מכרזים כדי לעזור לאנשים כדי לבנות, עושים מכרז למגרשים.
זכריה אסמאעיל: עלות מגרש כזה מגיעה לחצי מיליון ששקל.
זכריה אסמאעיל: כפר נחף, לצערנו, הוא בין העניים במדינה – אנשים מתפרנסים בקושי שכר מינימום, אין לנו הרבה לאן - לרכוש היום מגרש של חצי מיליון שקל, ועובדה שהמכרז האחרון, היו בו עשרה מגרשים, רק חמישה אנשים הגישו וקיבלו רק חמישה מגרשים – חמישה אחרים לא חולקו.
זכריה אסמאעיל: העוול ההיסטורי – בכפר נחף היו לנו בשנות ה-60 כ-1,000 תושבים, והיו 16 אלף דונם.
זכריה אסמאעיל: כיום יש כ-14 אלף תושבים, יש כ-5,000 דונם.
זכריה אסמאעיל: אם תעשה חלוקה לכל אדם, אולי יש לו 300 מטר מרובע בכפר – זה מה שיש לנו, ואין לנו יותר.
זכריה אסמאעיל: חלק גדול מהאדמות – אדמות חקלאיות, שלא ניתן לנצלן לבנייה.
זכריה אסמאעיל: אני מודע, למועצה המקומית, מגישים תוכניות לוועדה המחוזית.
זכריה אסמאעיל: נכן להיום יש ארבע תוכניות, שלצערנו, כבר למעלה משנה, עדיין לא נכנסו לדיון.
זכריה אסמאעיל: כל פעם לפני כניסת דיון מוצאים סיבה כדי לא להכניס אותן לדיון, כדי לדחות.
זכריה אסמאעיל: אחת התוכניות שהיתה, היתה בשנת 2005, ונדחתה אז, כלומר אפשר לומר, נכון להיום - ואם אני טועה, תקנו אותי, חברי המועצה – משנת 2000, 2002 עד היום לא היו לנו הרחבות לקטע של תוכניות מתאר, ויש ריבוי טבעי, ויש לנו, ברוך השם, כל שנה כ-200-150 חתונות בכפר, שאנשים מתרבים, ואין להם עוד מעט לאן ללכת.
זכריה אסמאעיל: לסיכום, אנחנו, כנציגי הכפר וכתושבי הכפר וכחברי ועד המייצג הציבורי, מאוד בעד פיתוח כל המדינה ופיתוח האזור שלנו, אבל תרמנו מספיק בנושא של הפיתוח.
זכריה אסמאעיל: הגיע הזמן שפעם אחת, שהפעם יבוצעו כל ההרחבות, אבל לא על חשבון הכפר.
זכריה אסמאעיל: לא נוכל להרשות לעצמנו, שהפעם נעבור על זה בשתיקה.
זכריה אסמאעיל: עד היום נתרמו כ-11 אלף דונם מכפר מסכן, אנשים בו בקושי חיים משכר מינימום, והיום להמשיך ולסגור את הכפר – אין לנו לאן ללכת.
זכריה אסמאעיל: אין לנו כפר אחר, אין לנו אדמות אחרות.
זכריה אסמאעיל: אנחנו סגורים מארבעה כיוונים.
זכריה אסמאעיל: קודם כל, צריכים לבצע אפליה מתקנת.
זכריה אסמאעיל: אי-אפשר להגיע למצב, שמגרש שנמצא בכפר נחף – אני לא נמצא כרמיאל או בחיפה או בסביון.
זכריה אסמאעיל: מגרש ששטח 400 מטר יגיע לחצי מיליון שקל, זה לא מקובל.
זכריה אסמאעיל: אני מציע בנושא הזה, כדי לפתור את מצוקת הכפר, יש הרבה מה לעשות.
זכריה אסמאעיל: אנחנו בעזרתכם ובעזרת חברי הכנסת ובעזרת המדינה, נצטרך למצוא פתרונות.
זכריה אסמאעיל: אין לי פתרון קסם בכיס.
זכריה אסמאעיל: כרגע מה שעומד על הפרק, שהתוכנית שמתוכננת, והיינו בוועדת ות"ל לפני כחודש, אמרנו את הדברים.
זכריה אסמאעיל: אתמול קיבלתי סיכום, שהדברים שאמרנו – לא התייחסו אליהם.
זכריה אסמאעיל: ישבנו – היינו כ-30 אנשים - ואמרנו: 1, 2, 3.
זכריה אסמאעיל: אף אחד לא התייחס לדברים שאמרנו, וזה מאוד כואב לי.
זכריה אסמאעיל: אנשים חיים במצוקה.
זכריה אסמאעיל: היום יש ריבים בתוך בכפר, כי אנשים נמצאים בלחץ, סגורים מכל הכיוונים, אין כבישים, אין מספיק בתים.
ישראל חסון: אני חושב שהסברת היטב את הרקע ואת המצוקה.
ישראל חסון: עכשיו השאלה היא, האם יש לכם הצעה, שאתם יודעים להציע לרשויות המדינה, תכנון, שהוגשה, נדחתה, נדונה?
זכריה אסמאעיל: אתה מדבר נטו על כביש 85?
ישראל חסון: אתה מציג פה מכלול שהוא בעייתי.
ישראל חסון: אגב, כמעט בכל מקום שתזרוק אבן, תמצא את אותה בעיה.
זכריה אסמאעיל: לצערי, אני לא מסכים אתך.
זכריה אסמאעיל: למשל, הייתי אתמול בישוב שכן, יש לי חבר שגר שם – כ-100 מטר מעלינו, ואתה מכיר את הישוב הזה.
זכריה אסמאעיל: אמרתי לו – יש לו בית, יש לו אוויר כזה – אתה מוכן שנתחלף, שאני אגור פה ואתה אצלי?
זכריה אסמאעיל: אני אתן לך את כל האדמות שלי, את הבית שלי, ואני אגור פה.
זכריה אסמאעיל: כלומר אנחנו נמצאים בלחץ מפחיד.
ישראל חסון: ראש המועצה, בבקשה.
עמי ארגוב: אני חושב שזכריה, פחות או יותר, תיאר את המצב של הכפר.
עמי ארגוב: אני יושב-ראש הוועדה הממונה בנחף מזה ארבע שנים וחצי.
עמי ארגוב: אני יכול לומר לכם, שממועצה שהיתה במצב של כמעט פשיטת רגל, אנחנו מועצה מסודרת ומאוזנת.
עמי ארגוב: הייתי ראש מועצה 15 שנה בגבעת עדה, איפה שאני גר, כך שיש לי ניסיון.
עמי ארגוב: יש הרבה קבוצות – יש ועדה ציבורית ו-וועדה עממית ויש ועד בית העלמין, ואני שמח על כל הגופים האלה, כי בסופו של דבר זה האזרחים שחיים ותורמים לטובת המקום.
עמי ארגוב: אני רוצה לדבר על הנושא של כביש 85, שבעניינו באנו, ואני רואה פה את נציגי הכביש.
עמי ארגוב: זה לא נכון שלא שומעים אותנו; שומעים אותנו, אבל בין לשמוע אותנו לבין לעשות משהו הכי קטן, המרחק הוא גדול.
עמי ארגוב: אנחנו רואים כל פעם תוכניות חדשות, מפות חדשות שקמות, ואף אחד לא מתייחס.
עמי ארגוב: זכריה אמר את הנקודה העיקרית: לא יכול להיות שכפר של 12, 13 אלף תושבים – תהיה לו רק כניסה אחת.
עמי ארגוב: כשאני אומר להם: למה אתם לא נותנים לי כניסה ימנית ויציאה ימנית לכביש הקיים, אומרים לי: יש רמפה – יש ירידה מהמחלף – ועל רמפה אסור לעשות את זה.
עמי ארגוב: אז תשנו את הרמפה.
עמי ארגוב: אתה לא יכול לקחת מפה, לשרטט עליה קווים, ובסופו של דבר לומר: על המפה זה נראה מאוד יפה.
עמי ארגוב: בשטח לא מבקרים.
עמי ארגוב: היינו צריכים להיפגש אצלנו אצלי בלשכה.
עמי ארגוב: אבל הנקודה היא לא רק להשיג; ממה שאנחנו אומרים לכם, אתם מתייחסים?
עמי ארגוב: תבואו לראות.
עמי ארגוב: הכפר שהערבי שהיה קיים פעם על פרידות וחמורים, השתנה; היום כמות המכוניות גדולה מאוד, אז יש מצוקות של חניה ויש מצוקות של דרכים, והכבישים הם צרים, אז אנחנו מנסים לפתח את כל מערך הכבישים.
עמי ארגוב: אני פורץ את כל הכבישים - כמה כבישים שאני יכול בכפר, אבל זה לא יפתור שום בעיה, אם בתוך הכפר הוא יוכל להגיע מבית לבית, אבל לא יוכל לצאת מהכפר.
עמי ארגוב: הצגתי לחבר הכנסת אלסאנע, שיש לנו יציאה לכביש 854, מאושרת ומוכנה; רק מישהו צריך לחתום על התקציב, ואין תקציב.
עמי ארגוב: זה ישנה ב-20, 30 אחוז את מצב התחבורה בכפר – במקום שכולם ייצאו ממקום אחד, ייצאו ממקום אחר.
עמי ארגוב: אני לא כפר מסכן, אין לי טענות לדברים האלה – לתקציבים וכו'.
עמי ארגוב: אנחנו כפר גאה, כפר שקט מכל הבחינות – גם מבחינה לאומית, אין שם בלגאן, גם מבחינת פשע, הכפר הוא טוב.
עמי ארגוב: ואתה רואה פה את נציגי האנשים.
עמי ארגוב: אני מרגיש עצמי חלק מהכפר הזה.
עמי ארגוב: אבל אני אומר למדינה, לנו היהודים: חבר'ה, בואו נתייחס.
עמי ארגוב: מה הם רוצים?
עמי ארגוב: בנושא של כביש 85 אני לא רוצה לומר שיש אפליה יהודים-ערבים, אבל יש תכנון לקוי, לדעתנו.
עמי ארגוב: לא רוצה לומר "לקוי" – זו מילה לא יפה, אבל בקצת יותר התחשבות אפשר לראות איך למזער את הנזק, ואני חושב שאפשר.
עמי ארגוב: ולגבי תוכניות, אני באמת עומד בתוכניות.
עמי ארגוב: כל מה שראש הממשלה, שמדבר על קידום תוכניות - כל מה שהוא צריך, קח בוועדה המחוזית, תוסיף שלוש פקידות שיבדקו תוכניות – את כל החסמים שהוא מדבר, הוא פותר.
עמי ארגוב: שים שם שלוש פקידות – אני מדבר על נצרת.
עמי ארגוב: התוכניות תקועות, כי אין מי שיבדוק אותן.
עמי ארגוב: ואם אני עובד על תוכניות, על קו כחול – לא הקו המוניציפלי - פתאום אתה מגלה שעצרו תוכנית, כי בשנת 2000 אישרו אותה, אבל בינתיים חתכו קו כחול באמצע – היום היא כבר מחוץ לקו הכחול, הקו של תמ"א 35.
עמי ארגוב: לכן אני אומר, שאפשר ברוח טובה לנסות לפתור – לא את כל הבעיות אבל חלק גדול מהבעיות, וכולם ייצאו מפה מחייכים – גם המתכננים, שהם בסדר גמור.
ישראל חסון: ההצעות שלכם, מלבד לפתוח לכיוון 854, אומרות הסטה של המחלף, אומרת הסטה כזו שתשאיר עתודות קרקע?
עמי ארגוב: כן.
ישראל חסון: יש לכם הצעה, ששמתם אותה כהצעה חלופית לוועדות התכנון?
עמי ארגוב: בהחלט.
ישראל חסון: קיבלתם התייחסות?
עמי ארגוב: לא.
ישראל חסון: מתי הנחתם את זה?
ג'מאל פטום: לפני שנתיים וחצי.
ישראל חסון: לא היתה התייחסות?
מוחמד מסרי: בשנת 2000 משרד ראש הממשלה יזם תוכניות אב עם מתאר בסקטור הערבי, שעלה המון כסף למדינה, באזור הזה, צומת כרמיאל, הצומת הראשית, 854.
ישראל חסון: אני מכיר את זה נהדר.
ישראל חסון: זה צומת כרמיאל מערב?
מוחמד מסרי: לא, המרכזי.
מוחמד מסרי: השטח הזה אושר ויועד לפיתוח כלכלי ומסחרי לכפר.
מוחמד מסרי: איפה הכסף הלך, של תוכניות האב והמתאר?
מוחמד מסרי: פתאום מעלים מחלף שהורס את כל החזון והעתיד.
ישראל חסון: איפה המחלף החדש אמור להיות?
מוחמד מסרי: הנה.
ישראל חסון: כלומר הולכים לחתוך לכם את הקטע הזה.
מוחמד מסרי: בדיוק.
מוחמד מסרי: חוץ מזה, כל יום יש להם חלופה אחרת.
מוחמד מסרי: לפני חודשיים היה מזעור הנזק.
מוחמד מסרי: אחרי חודש אמרו שצריכים לשמור רצועה על הרכבת העתידית, שהיא לא סטטוטורית בכלל – מכרמיאל לכיוון קריית שמונה, והם צריכים להזיז את הכביש לכיוון נחף.
ישראל חסון: איפה מה שדיבר ראש המועצה פה, החיבור שלכם ל-854?
מוחמד מסרי: זו תוכנית מאושרת.
מוחמד מסרי: המועצה יזמה את זה בזמן סלילת כביש תפן-כרמיאל.
טלב אלסאנע: המחלף הזה שמציג לך המהנדס, לא מהווה כניסה – אין כניסה לישוב נחף כאן.
אורית סער: גם היום לנחף אין כניסה ל- - -
ישראל חסון: אגב, 854 – לא הולכים להרחיב אותו, גברתי.
ישראל חסון: יש לי רק שאלה: מדוע לא מחברים את נחף ל-854?
ישראל חסון: יש פה חיבור פרוביזורי, זה כיוון התפתחות של הכפר.
אורית סער: הוא אמר שזו בעיה תקציבית.
ישראל חסון: אדוני ראש המועצה, כמה עלות החיבור?
ישראל חסון: מבחינה תכנונית, יש היתכנות תכנונית.
עמי ארגוב: יש תכנון, יש מאושר.
עמי ארגוב: זה בין 6 ל-10 מיליון שקל.
עמי ארגוב: הבעיה היא לא הצומת אלא כל הקירות מסביב שם.
מוחמד מסרי: פה יש לנו אזור תעשייה מאושר.
מוחמד מסרי: פישמן רצה להשקיע ולבנות שם גם.
מוחמד מסרי: המחלף הזה לא נותן גם גישה לאזור התעשייה המאושר, שצריך להתפתח.
מוחמד מסרי: זה הכניסה הראשית הקיימת כיום.
מוחמד מסרי: בתכנון החדש מבטלים אותה לגמרי, כך שהיא משחררת ימינה-ימינה – אתה נכנס למחלף, יכול להיכנס לאזור הנה, ולצאת ממנו – להשתלב ל-85.
מוחמד מסרי: הם ביטלו אותה לגמרי.
מוחמד מסרי: השאירו את זה גטו.
מוחמד מסרי: אתה צריך לעשות בסמטאות כפר שלם כדי להגיע למחלף, וכל האזור הזה לא מפותח ואין כבישים גם.
מוחמד מסרי: אין גם תוכנית מאושרת.
מוחמד מסרי: גם פה, באזור מגרש הכדורגל, יש קריית חינוך, והחלק המערבי-הדרומי של הכפר, בדרך סטטוטורית מתקבלת לכביש 85, ברוחב של 15 מטר – גם כן, מבטלים וחוסמים אותה.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חושב שבקונספציה התכנונית, אין יושר בתכנון.
חנא סוייד: לפני מספר שנים קו הרכבת עכו מזרחה היה אמור לעבור צפונית לכביש הזה, 85, ליד אדמות נחף.
חנא סוייד: אני זוכר עצמי אז ראש מועצה מקומית עילבון, שהוזמנתי על-ידי ראש המועצה, שעשה כינוס של אנשי ציבור, ואמר: זה גוזל לנו את הקרקעות שלנו, זה לא ייתכן, על גופתנו המתה.
חנא סוייד: ואז היתה רביזיה, שינו את התוכנית – אמרו: נשנה את התוכנית, זה לא יעבור צפונית לכביש.
חנא סוייד: מה שעושים עכשיו – מעבירים את הכביש צפונה, כדי שהרכבת תהיה מדרום.
ישראל חסון: אתה לא יכול להגיד שאין "שטארה".
חנא סוייד: יש "שטארה", אבל היא הרסנית.
חנא סוייד: היא תפגע במרקם היחסים באזור, וזה דבר לא רצוי.
חנא סוייד: זה לא הפגיעה הראשונה בנחף ובאדמות נחף; זו כבר הפגיעה השלישית, כי כל אזור התעשייה של כרמיאל זה אדמות נחף שהופקעו למטרות ציבוריות.
חנא סוייד: כביש 85 לא היה – היו שנים-שלושה מטרים אספלט מימי המנדט, הורחב מאדמות נחף.
חנא סוייד: עכשיו כל ההרחבות - יש פה שלושה מוקדים שיש בהם הזזות כלפי צפון, כולם כלפי נחף.
חנא סוייד: מה, הדרום הוא קדוש?
חנא סוייד: נכון שמכה היא מדרום, אבל זו לא מטרת המתכננים, שהם רוצים לשמור על הדרום.
חנא סוייד: לו היה אחד מצפון, אחד מדרום, ניחא – הייתי אומר שאין כאן התבייתות, אבל כאן זה התבייתות, זה פגיעה בשביל לפגוע.
ישראל חסון: תאר לעצמך שאני לוקח את מה שאמרת, ושנינו מחליטים להתפלל לכיוון מכה.
ישראל חסון: אם נתפלל לכיוון דרום, נפקשש; זה דרום מזרח.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חושב שיש כאן תכנון שהוא לא מתחשב.
חנא סוייד: יש פה החטאת מטרה מבחינה תכנונית.
חנא סוייד: יש פה זלילת קרקע שלא לצורך, יש כאן תכנון שהוא רואה ופוגע רק בצד אחד, בעוד שאנחנו היום – אתה, אדוני היושב-ראש, כבר נהיית מומחה בחלוקת הנטל – שהנטל צריך להתפרס על כולם.
חנא סוייד: אי-אפשר להעמיס על אותו חמור כל הזמן - הוא ידרוס.
חנא סוייד: אני חושב שנאמר כאן שיקול תכנוני.
חנא סוייד: אי-אפשר להשאיר ישוב, 15 אלף, עוד 15-10 שנים - 30 אלף, עם כניסה אחת.
חנא סוייד: כרמיאל ממול.
חנא סוייד: אני מכיר ארבע-חמש כניסות ויציאות, אז למה את נחף צריך לסגור ככה?
חנא סוייד: בנוסף, אמרו כאן – הקשר בין מה שעושים בתכנון הזה לבין שימושי וייעודי קרקע.
חנא סוייד: הכפר חנוק.
חנא סוייד: אפשר היה בשביל להקל על האנשים, בשביל הבונבון, לומר: אנחנו פוגעים, אבל פה נותנים אזור תעשייה, פה נותנים אזור מסחר, פה משחררים קצת אילוצים, פה מקטינים קו בניין.
חנא סוייד: זה תכנון קולוניאלי.
חנא סוייד: זה כאילו מתייחסים לאזור של אנשים בשטחים כבושים – אנחנו נכפה מה שאנחנו רוצים.
חנא סוייד: דבר כזה לא מתקבל על הדעת, גם תכנונית עניינית, וגם כשאתה מסתכל על הפסיפס של האזור.
חנא סוייד: לכן אני חושב שהפתרון הוא לא להתייפייף ולומר: נעשה עוד כניסה – 854.
חנא סוייד: אני אומר שהתכנון הזה הוא תכנון דפוק, וצריך להחליפו בתכנון שהוא פחות פוגעני.
אורלי קרקו: אני מהחברה הלאומית לדרכים, רוצה לתת סקירה, ומאמינה ששני תגיד את ההליך.
אורלי קרקו: החברה הלאומית לדרכים מתכננת את כביש 85 מעכו עד נחל עמוד, ובהמשך – עד צומת עמיעד.
אורלי קרקו: הפרויקט הזה מחולק למספר תתי-פרויקטים.
אורלי קרקו: אנחנו כרגע מדברים על הקטע שנמצא בין עכו לכרמיאל, שנמצא כרגע בהליך תכנוני בות"ל.
אורלי קרקו: שאר הקטעים נמצאים בהליכים שונים.
אורלי קרקו: יש קטעים שכבר יוצאים לביצוע, בהתאם ל- - - של נתיבי ישראל, של הזרוע המזרחית לכביש 6.
אורלי קרקו: אנחנו היום מדברים על קטע שנמצא עדיין בהליכים מאוד מוקדמים בוועדת התכנון, ואני מאמינה שתכף שני תיתן את ההרחבה על זה.
אורלי קרקו: לא נכון שאנחנו לא מתחשבים ולא שומעים.
אורלי קרקו: הות"ל, יש תהליך של קונגרס, שהוא תהליך פרה-רולינג.
אורלי קרקו: נעשה שם סיור יחד עם מתכנן הות"ל.
אורלי קרקו: היה כאן צוות תכנון שיש עם ישוב-ישוב, לקח את תוכניות האב שהישובים עצמם תכננו, כדי לראות, איך המחלפים מתלבשים.
אורלי קרקו: אני לא אומרת שהתכנון שלנו כרגע מושלם.
אורלי קרקו: שמענו את הטענות של הישובים.
אורלי קרקו: הולכות להיות ישיבות עבודה פרטניות עם צוות הות"ל, עם הישובים, לבחון חלופות.
אורלי קרקו: יכול להיות שהם יציעו חלופה שאנחנו נבחן אותה.
אורלי קרקו: אני לא אומרת שהחלופה הזאת סגורה.
אורלי קרקו: עדיין אנחנו בשלב ראשוני של התכנון.
אורלי קרקו: עדיין אפילו לא סעיף 77, 78, שמכריז על תוכנית.
אורלי קרקו: כפי שהזכירו כאן על הדיון בות"ל, שהם טענו ולא התייחסו אליהם – אני רוצה להבהיר: מאחר שהכביש הזה הוא מעכו עד כרמיאל, הוא פרויקט גדול, וכמו שיש את נחף, יש עוד כמה ישובים, ולכל ישוב יש הטענות הפרטניות שלו, ואנחנו לא מזלזלים באף טענה שנשמעה.
אורלי קרקו: יש שם דרישות כמו של נחף, יש עוד ישובים שהעלו דרישות.
אורלי קרקו: יש שם קטע אחד, שהוא עם הפרדה מפלסית, 784, תנאי לפתיחת מסילת עכו-כרמיאל, שכרגע המסילה הזאת בביצוע.
אורלי קרקו: כדי לפתוח אותה אנחנו צריכים לעשות שם הפרדה מפלסית.
אורלי קרקו: ההפרדה המפלסית הזאת היא קטע מאוד קטן וספציפי בתוך כל המערך של כביש 85.
אורלי קרקו: 784 זה סמוך לכרמיאל.
ישראל חסון: זה, מה שנקרא, הכניסה המערבית של כרמיאל.
אורלי קרקו: אי-אפשר לפתוח את המסילה ללא הפרדה.
אורלי קרקו: לכן, כשאנחנו באנו לות"ל, בעצם המטרה של הדיון הזה היה, לחלץ את ההפרדה המפלסית הזאת מכלל הפרויקט.
אורלי קרקו: מאחר שיש בעיות בשאר הפרויקטים, אנחנו צריכים עדיין לבדוק שם חלופות, לבקש מהות"ל לקחת את ההפרדה המפלסית הזאת, לחלץ אותה מתוך הפרויקט, ולקדם אותה כתוכנית נפרדת.
אורלי קרקו: זה היה הדיון הספציפי.
אורלי קרקו: הדיון התמקד בישובים שנוגעים בהפרדה המפלסית, ונחף לא נמצאים בתוך תחולת הפרויקט הנקודתי הזה, לכן לא התייחסו לנימוקים שלהם.
אורלי קרקו: כמובן, כשיהיה דיון על המחלף נחף, על המחלפים האמורים – כמובן, הות"ל ישמע את כל הטענות.
אורלי קרקו: לכן, ראשית, אנחנו שומעים.
אורלי קרקו: אני חושבת שהיו פה הרבה ישיבות פרטניות עם הישובים, נלקחו תוכניות האב שהוכנו על-ידי הישובים עצמם.
אורלי קרקו: אנחנו עדיין בדיון ראשוני של בחינת חלופות.
טלב אלסאנע: כשאת אומרת "דיון ראשוני" - ראינו מתוך המפות שמוצגות כאן- - -
אורלי קרקו: אסביר את התהליך שנעשה בחברה הלאומית מול הות"ל.
אורלי קרקו: החברה הלאומית לדרכים עושה בדיקת חלופות בתוך הבית.
אורלי קרקו: אנחנו גם חייבים – האחריות שלנו, מבחינה תנועתית, שהכביש הזה יתפקד.
אורלי קרקו: זה שאנחנו לא נותנים חיבורים מרמפות – זה מבחינת גם תפקוד הכביש - יש הנחיות של משרד התחבורה, גם אנחנו מחויבים לעבוד לפי הנחיות.
אורלי קרקו: אנחנו בוחנים חלופות בתוך ה- - -, ברמה מאוד כללית, כדי לתת גם מענה לתושבים וגם לתת מענה לכביש.
אורלי קרקו: החלופות האלה אינן חלופות סגורות.
אורלי קרקו: מי שמוסמך לאשר את החלופות האלה זה מוסד התכנון, ובמקרה הזה, זה הוועדה לתשתיות לאומיות.
אורלי קרקו: אנחנו מציגים את הבדיקות שעשינו.
אורלי קרקו: הוועדה לתשתיות לאומיות נותנים לנו עוד הנחיות לבדיקת חלופות.
אורלי קרקו: הם שומעים בישיבות עבודה פרטניות של צוות הות"ל, מזמינים ישוב-ישוב, שומעים את הצרכים שלו, שומעים את התשובות שלנו, והם הגוף השיפוטי להחליט, מה הצרכים של הישוב לעומת הצרכים אולי של הכביש ברמה הלאומית.
אורלי קרקו: אנחנו ברמה מאוד התחלתית של הדיון הזה.
אורלי קרקו: נעשה קונגרס, והזמינו את כל הישובים שנוגעים בתוואי הזה.
אורלי קרקו: הקונגרס הזה נעשה בשטח.
אורלי קרקו: נעשה שם סיור, שעבר מחלף-מחלף, והתושבים עצמם יישבו ויראו, מה הבעיות.
זכריה אסמאעיל: התושבים לא היו, לצערי.
אורלי קרקו: היו נציגים של התושבים.
ישראל חסון: זכריה, נכון, יש פה 7.5 מיליון איש, אבל אתה שומע את התהליך.
ישראל חסון: אם תבוא הרשות המוסמכת, שיכולה לשבת ולדבר אתה – אי-אפשר לדבר עם 7.5 מיליון איש, נכון?
אורלי קרקו: הוזמנו הרשויות, מהנדסי- - - ומאחר שנשמעו בסיור הזה מישובים שונים – לא רק מנחף, אני מדגישה - טענות, והונחינו על-ידי הצוות המקצועי של הות"ל, ללכת ולעשות ישיבות פרטניות עם כל ישוב, ולהוציא מהם את הדרישות שלהם או את ההנחיות שלהם.
אורלי קרקו: הישיבות הסתיימו, ומהקטע הזה אנחנו צריכים לחזור לות"ל.
אורלי קרקו: הות"ל – תהליך העבודה שלו – לא רק בפרויקט הזה אלא בכל הפרויקטים – זה לעשות ישיבות עבודה עם רשויות, אתנו.
אורלי קרקו: אין פה החלטה שרירותית על חלופה.
אורלי קרקו: לכן אנחנו נמצאים פה בדיון מאוד ראשוני.
אורלי קרקו: התהליך עדיין מאוד ארוך, אין חלופה מוסכמת.
ישראל חסון: אולי את בקיאה בבקשה שלהם לחיבור ל-854?
אורלי קרקו: זה יותר מול משרד התחבורה, תקציבית.
אורלי קרקו: אנחנו גוף ביצוע של משרד התחבורה.
ישראל חסון: זה לא תוקצב לכם?
אורלי קרקו: מה שהוא אומר – אני לא מכירה את זה.
ישראל חסון: יש פה מישהו ממשרד התחבורה?
אורלי קרקו: מי שאחראי שם על התקציבים זה קרן טרנר, סמנכ"לית תשתיות.
אורלי קרקו: אפשר להעביר מכם פנייה אליה, כדי שתיתן לכם מענה.
אורלי קרקו: אנחנו, ברגע שמקבלים תקציב ממשרד התחבורה, מבצעים.