GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי קרקו: אנחנו לא מתקצבים את הפרויקטים.
ישראל חסון: שני, בבקשה.
שני משיח: אין לי הרבה מה להוסיף על מה שאמרה אורלי.
שני משיח: אנחנו באמת נמצאים בשלב תכנון מאוד ראשוני.
שני משיח: באמת הדגש של הות"ל הוא תיאום מול כל הגופים – ישובים וגופים אחרים.
שני משיח: אנחנו ממש בשלב ראשוני.
שני משיח: עדיין יש מקום לנחף ולמועצות אחרות, לומר את דבריהן.
שני משיח: עדיין לא נבחרה שום חלופה.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לשאול, נכון שכל החלופות שהוצגו עד כה, הן יותר גרועות מהחלופה הזאת, שהציגו אותה כאן?
חנא סוייד: כי כאילו הפיצוי לאנשים כאן, שיש הרבה ישיבות, ואפילו שמעתי כאן - קונגרס.
חנא סוייד: אנשים ילכו הביתה ויספרו שיש פה קונגרס סביב הפרויקט הזה.
חנא סוייד: זה לא מפצה את האנשים; צריך תכל'ס, משהו אמיתי, מעבר לדיבור.
ישראל חסון: אני חושב שיש פה שתי רמות של דיון כרגע, ואני חושב שבעניין הזה אתם צריך להחליט, מה נכון לעשות.
ישראל חסון: יש הרמה התכנונית.
ישראל חסון: קודם כל, טוב שהישיבה הזאת התקיימה, כי הם היום יודעים לחזור הביתה, ולהבין שיש פה בעיה, שלא רק נחף קשובה לה, אלא גם כנסת ישראל קשובה, וצריך לתת עליה את הדעת, אבל עוד מוקדם לקבוע, שקיבלנו החלטה כלשהי, כי אנחנו עוד בפרה-פרה-פרה תכנון.
טלב אלסאנע: אבל הפרה-תכנון צריך להיות מנותב על-פי עקרונות שצריך לקחת אותם בחשבון, עקרונות מנחים כמו שיתוף, כמו הנזק, למשל שהנזק לא ייפול על צד אחד.
טלב אלסאנע: כל העקרונות המנחים אתכם, צריכים להיות שקופים.
טלב אלסאנע: זו המטרה.
ישראל חסון: לכן לא אמרתי שהישיבה הזאת היתה מיותרת, כי היא בהחלט בזמן, וטוב שעשיתם אותה, כי כשיחזרו למשרדים, הן מבינות את רמת הרגישות ואת הציפיות – זה מישור אחד של הדיון.
חנא סוייד: אפשר להוסיף לזה איזו הנחיה, שבין האלטרנטיבות שיוצעו בהמשך לפרויקט הזה, אחד האילוצים יהיה מינימום פגיעה בקרקעות, כלומר יש אלטרנטיבות שהן זוללות קרקע.
ישראל חסון: אני חושב שבעניין הזה – אתה היית ראש מועצה, חבר הכנסת סוייד, ואתה יודע שהמשאב הזה שנקרא קרקעות, הוא משאב יקר מאוד, בכל מקום, אפילו בנגב.
טלב אלסאנע: כשנוגע לצד אחד...
טלב אלסאנע: יש חברים כאן שיזמו.
חנא סוייד: זה לדיון הבא.
ישראל חסון: הקטע הזה, של הדרישה של לפתוח את הכפר, ולתת את התחושה הזאת של היעדר מחנק – אני שמעתי פה את הדיון, למשל, על מבשרת ירושלים, שהיו פה עשרות דיונים – כל השכונה הזאת, יש לה יציאה אחת.
טלב אלסאנע: שכונה, לא ישוב.
ישראל חסון: ישוב, קצת יותר גדול מנחף.
טלב אלסאנע: אבל היא ליד ירושלים.
טלב אלסאנע: מי שרוצה להיות ליד ירושלים – יש לו מחיר שהוא משלם.
ישראל חסון: גם מי שרוצה להיות ליד כרמיאל, בכלל – מי שרוצה להיות במזרח התיכון.
טלב אלסאנע: כרמיאל באה ליד נחף, לא נחף באה ליד כרמיאל.
ישראל חסון: אני כמעט משוכנע שכרמיאל עשתה טוב לנחף, כמו שנחף עשתה טוב לכרמיאל.
טלב אלסאנע: יש אפשרות.
ישראל חסון: אני טוען שהנושא השני הזה, של איכשהו לתת את התחושה של הפתיחה, זה דבר שאנחנו צריכים להוציא פה מהוועדה.
ישראל חסון: שאלה למשרד התחבורה, אם יש תקצוב, ואם יש תכנון לביצוע, ואנחנו רוצים לדעת.
טלב אלסאנע: גם עקרונות מנחים שאנחנו צריכים להמליץ עליהם.
ישראל חסון: והדבר השלישי שבעיניי, הוא מאוד חשוב, אבל אני לא בטוח שאפשר לשים אותו על הגב של נחף – זה כרגע לא קשור אליכם – כל הסוגייה של הדיור במגזר הערבי, זו סוגייה שמדינת ישראל לא יכולה להמשיך לטאטא אותה מתחת לשטיח ברוב חלקי הארץ; מדינת ישראל צריכה להתחיל לדבר במונחים של עתודות קרקע של דור וחצי קדימה, עם תהליך של שינוי מאפייני בנייה.
ישראל חסון: אין מה לעשות.
ישראל חסון: כי הקרקע תלך ותהיה יותר יקרה, ואז מה שפה זכריה או אחרים דיברו עליהם – יצטרכו ללכת על דיור ציבורי, על כל מיני פתרונות מהסוג הזה.
ישראל חסון: זה דיון בסדר גודל אחר לחלוטין, ובמקרה של נחף, יהיה קשה מאוד לתת לנחף פתרון שאתה לא נותן לדיר אל-אסד, שאתה לא נותן למג'ד אל-כרום, שאתה לא נותן לסג'ור.
ישראל חסון: אתה צריך להסתכל על זה בהסתכלות כזו.
ישראל חסון: אני מציע שנישאר בשני הדיונים בשתי הרמות הללו.
חנא סוייד: הנקודה השלישית שאמרת, אדוני היושב-ראש, אני בעיקרון מסכים לה, אם ההתייחסות הזאת לפתרונות דיור עתידיים, שייקחו בחשבון את כללי הקיימות, שצריך לקיים עבור כל המגזרים – לא רק בישובים הערביים, כי אני יודע שהצפיפות בישובים הערביים, כלומר מספר האנשים הגרים על יחידת שטח בישובים הערביים הוא הגדול ביותר במדינה, כך שאי-אפשר לטעון כלפי האוכלוסייה הערבית, שהיא זוללת קרקע.
חנא סוייד: אבל אני רוצה להוסיף לזה, שאם זה נכון שבתכנון מגורים צריך לחסוך בקרקע, על אחת כמה וכמה, כשמדובר בכבישים, כלומר אי-אפשר לומר: אני רוצה לחסוך בקרקע למגורים, אבל בכבישים אפשר להתפרע, ולעשות מעגלים ולמעלה ולמטה; צריך אותה אמת מידה.
טלב אלסאנע: שמענו, למשל, מזכריה, שאמר, שהישוב הזה, תחום השיפוט שלו היה 16 אלף דונם, כשהיו 1,000 תושבים.
טלב אלסאנע: היום 13 אלף ו-5,000 - איך יכול להיות?
טלב אלסאנע: מי גרם לזה?
טלב אלסאנע: יצרו את המצוקה, ואז אומרים להם: תלכו למעלה.
טלב אלסאנע: אתה צריך לדון בעניין תוך התחשבות גם במורשת, במסורת.
טלב אלסאנע: צריך לקחת את האפיונים של החברה.
טלב אלסאנע: כשעולה עניין הדיור, צריך לקחת בחשבון גם את האפיונים של החברה מבחינת המסורת, המורשת, ולתת את המענה לדיור.
טלב אלסאנע: תמיד אפשר לומר: תעלו לקומות ורב-קומות- - -
ישראל חסון: בסוף שני הצדדים יצטרכו להבין, שאף אחד לא הולך לשום מקום אחר, וצריך לראות, איך עושים את זה ביחד.
ג'מאל פטום: למדתי במדינה הזאת, כשהתחלתי ללמוד את התארים שלי, וגם בלימודים מהחיים – צריך לתכנן קדימה כמה שיותר.
ג'מאל פטום: לא צריך לחכות עד שיגיע מחר, ואז להתחיל לתכנן.
ג'מאל פטום: מה שאמרה גברתי, שמתכננים את הצומת של 784, אחרי שמתכננים את זה צריך לחשוב, מה ההשפעות של זה על שאר התכנון, על הצמתים האחרים, כי כל תכנון שמתחיל בעכו, מסתיים בקריית שמונה, ויש לו השפעות על נחף – גם השפעות חיוביות לפעמים וגם שליליות.
ג'מאל פטום: מהמחקר שעשיתי על נחף, בעיקר מהפיתוח של אזור בית הכרם – אני מדבר עכשיו ממג'ד אל-כרום עד רמי – כל הזמן מדברים על הצד הצפוני של 85.
ג'מאל פטום: כל הזמן אמרו: כרמיאל תהיה עד 2020 100 אלף תושבים – זה החזון של עדי אלדר – אבל מה עם שאר התושבים, כמה יהיו בצד השני?
ג'מאל פטום: מה הפתרון שיהיה לצד השני?
ג'מאל פטום: זה דבר אחד.
ג'מאל פטום: הדבר השני, עניין המחלפים והזזת צמתים קיימים – הזזת צומת קיים, מחייבת תוכנית מפורטת חדשה להסדרת הצומת והסדרת הכביש.
ג'מאל פטום: מי יעשה את זה?
ג'מאל פטום: תוכנית שהוגשה ב-92', ב-2005 נדחתה על-ידי הוועדה המחוזית.
ג'מאל פטום: עכשיו מתחילים תוכנית חדשה, אלוהים רק יודע מתי תאושר, אם תאושר, ואז, אם אנחנו מזיזים את המחלפים או מזרחה או מערבה, מי יסדיר לנו את הכניסות אחר כך?
ג'מאל פטום: גם השפעה תחבורתית.
ישראל חסון: יושבות פה גברות מאוד רציניות, שהתייחסו בצורה מאוד רצינית לדברים שדיברתם.
ישראל חסון: הם לא מרחו לא אותך ולא אותי.
ישראל חסון: אמרו לך: אתה בשלב מקדמי, עוד אין לנו תוכנית.
ישראל חסון: אנחנו בשלב של לגבש את התוכנית, של ללמוד יחד אתכם את המשמעויות של הצעות שונות, ונחזור אליכם, ונקיים אתכם הידברות – זה מה שאמרו לך.
ישראל חסון: זה לא שיש תוכנית, שאתה כבר מתווכח עליה.
ישראל חסון: אין על מה להתווכח כרגע.
ג'מאל פטום: יש להם מנדט – אני גם מכבד אותם.
ג'מאל פטום: ישבתי אתם כמה ישיבות – יש להם מנדט רק לרצועה של 85, אבל מה ההשפעה אחר כך בתחום הישוב שלנו?
ג'מאל פטום: אם יש להם מנדט על 85, הם לא יכולים לתכנן אחר כך בתוך הישוב, ואז כשמזיזים לי את הצומת הקיים כיום עוד קצת מזרחה, ותוקעים את זה עד המתחם של 85, איך אני אכנס באדמה חקלאית, אם לא קיימת בה היום דרך?
ג'מאל פטום: אין תכנון.
ג'מאל פטום: אפילו אם אעשה תכנון, אלוהים יודע מתי יאושר.
ישראל חסון: אתה מומחה לנחף, והיא מומחית לתכנון בתחומים אחרים.
ישראל חסון: אתם צריכים לשלב.
ישראל חסון: היא אומרת לך: תבוא ותדבר אתי – אני אקח את זה בחשבון.
ישראל חסון: למה אתה אומר: הם לא? הם כן.
ג'מאל פטום: אני רוצה, שכשיתכננו, גם יחשבו על ההשפעות.
ישראל חסון: אתה צריך להסביר את ההשפעות.
ג'מאל פטום: הסברנו את זה.
ג'מאל פטום: ב-2004- - -
ישראל חסון: ב-13:00 צריך לסכם את הדיון.
ישראל חסון: אדוני ראש המועצה, בבקשה.
עמי ארגוב: ראשית, אני מודה לחבר הכנסת אלסאנע, שיזם את הדיון – אני חושב שהוא מאוד חשוב, ואולי נתקדם.
עמי ארגוב: שנית, לגבי צומת 854, שלחתי מכתב לשר התחבורה, ואם אתם, חברי הכנסת הנכבדים, תוכלו לעזור לי לקדם את זה, אשמח מאוד.
ישראל חסון: קיבלת תשובה?
ישראל חסון: מתי שלחת לו?
עמי ארגוב: לפני מספר שבועות; קצת לאחר שקרתה התאונה, שבה נהרג רוכב אופנוע, כי פעם אמרו לי בחברה הלאומית, באחת הישיבות: אין בצומת אף הרוג – מה אתה רוצה?
אורלי קרקו: הסל התקציבי של משרד התחבורה, של החברה הלאומית, הוא סל.
אורלי קרקו: יש מוקדי סיכון – יש להם תקציב מיוחד.
עמי ארגוב: אבל אם אין צומת, למה מוקד סיכון?
עמי ארגוב: ונקודה אחרונה, אנחנו שומעים: תכנון מוקדם.
עמי ארגוב: ראינו כמה תכנונים מוקדמים.
עמי ארגוב: באף אחד מהם לא התייחסו לכניסות של הכפר.
ישראל חסון: או אני לא הבנתי את הדיון הזה, ואני בדרך כלל מבין מהר מאוד, או אני לא יודע – אמרו לך שתהיה שותף.
טלב אלסאנע: אבל אומרים שהאיתותים שקיבלו עד היום, הם שליליים.
ישראל חסון: אין שום איתות.
ישראל חסון: היא אומרת לך: אתה עוד לא בשלב של להתחיל להדליק וינקר.
ישראל חסון: אדוני ראש המועצה, אני נותן לך פה במה, אני חושב שהדיון הזה הוא נפלא מבחינתכם, כי הוא לוקח אתכם ברמת קשב והבנה לרשויות התכנון.
ישראל חסון: את שלכם עשיתם.
ישראל חסון: למה אתם אומרים: הם לא?
ישראל חסון: אני שומר על כבודם, התפקיד שלהם הוא מאוד אחראי, כמו שאני שומר על כבודכם.
ישראל חסון: אי-אפשר להרביץ סתם חופשי.
ישראל חסון: אם אתה אומר לי: הם לא - גמרנו את הדיון.
ישראל חסון: אני רוצה לתת לך פלטפורמה פה בוועדה הזאת, שאם הם לא, תחזיר את זה אליי, בבקשה.
ישראל חסון: יושבים פה שני חברי כנסת, שאני מבטיח לכם, שכל פעם שהם יפנו, ותהיה לי יכולת לעזור בעניין הזה, אני לשירותם.
עמי ארגוב: תודה רבה.
ישראל חסון: לא צריך לייצר במקום שהיא עדיין עוד לא נולדה.
ישראל חסון: הערות האזהרה שנאמרו פה על-ידי חברי הכנסת אלסאנע וחנא סוייד ועל-ידכם אלה הערות אזהרה בתחום של התחשבות בצורכי נחף – אמרו לך כן, הערת האזהרה שאמר חבר הכנסת סוויד – תבדקו, איך אפשר לעשות את זה במינימום זלילה או עם אופציה למנגנון פיצוי – בכל זאת, הם רשות ממשלתית – יכולים לבקש ממדינת ישראל שיפצו בגלל המצוקות ששמענו.
ישראל חסון: זו אופציה שצריך להעלות אותה.
ישראל חסון: הדיון שהעלה עכשיו חבר הכנסת ואתה על חיבור ל-854 – נפנה במכתב מהוועדה, וכל המסקנות של הדיון הזה – נעביר את זה לידיעת שר התחבורה.
ישראל חסון: אתם תהיו קשובים.
ישראל חסון: אני מודה לכם – ההסבר שלכם היה טוב וממצה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את הישיבה השנייה להיום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: צו התקשורת (בזק ושידורים) (פטור מאישור סוג ופטור מרישיון סחר), התשע"ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש שקט ממשתתפי הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל, ברוך הבא לוועדה, יושב-ראש לשעבר של הוועדה, וחברי, השר כחלון.
כרמל שאמה-הכהן: זה עוד צעד מבורך, שהמשרד בראשותך מוביל למען הצרכנים, צרכני הסלולר בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: כמעט כל אדם במדינת ישראל, הוא לפחות צרכן פעם אחת, ולפעמים זה אפילו פעמיים ושלוש, מחזיק קו נוסף, או אמצעי גלישה או כל מיני שירותים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: עד היום, כדי לייבא מכשיר סלולר למדינת ישראל, צריך לעבור מספר אישורים ורישוי של יבואן, אישור סוג למכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: כשהיינו מסתובבים בעולם, היינו רואים היצע של מכשירים שהוא פי כמה וכמה משקיים במדינת ישראל, במחירים יותר נמוכים, ולא מבינים למה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, למה החברות האלה לא רוצות למכור בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: וחלק מהעניין היה הקושי לאשר סוג.
כרמל שאמה-הכהן: מספר יבואנים מצומצם עסק בכך.
כרמל שאמה-הכהן: וכשיש ריכוזיות בענף, חוסר בתחרות, חסמי כניסה, ועלויות – בסוף אנחנו מקבלים את המכשירים, שמיליארדים מהם נמכרים בעולם – או מאות מיליונים – בעיכוב של כמה חודשים לארץ, בעלויות וללא תחרות אמתית.
כרמל שאמה-הכהן: הצו שאתה מבקש מאתנו לאשר היום מסיר את כל החסמים האלו, פותח את שוק המכשירים, ציוד הקצה, לתחרות מלאה.
כרמל שאמה-הכהן: בעצם לייבא מכשיר סלולר זה בערך כמו לייבא ספר ב"אמזון", או כמו כל ציוד אלקטרוני פשוט אחר, וכך זה צריך להיות.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לשים לב היום, שלאחר המהפכה המבורכת – שאתה הבאת את מחירי הסלולר לדבר כפי יכולתך וסמס כפי יכולתך ב-99 ש"ח – היום עלות מכשיר חודשית היא בערך כמו עלות חשבון מקסימאלית.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בעבר, עוד איכשהו הפרופורציה היתה שונה לגמרי, היום, המקטע הזה של העלות לצרכן של ציוד הקצה, הפכה להיות חלק משמעותי בעלות החודשית של התקשורת הסלולארית.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אין תרופה טובה יותר מאשר פתיחה והסרת חסמים ותחרות מלאה.
כרמל שאמה-הכהן: ומאחר ואנחנו לא עוסקים פה לא בציוד ביטחוני, ולא בציוד חבלה, אין צורך באישורים המרובים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: ולא פעם יצא לי – ולא הבנתי על מה מדברים – היו פונים יבואנים, יבואנים מקבילים, והיו זועקים כמה קשה, וכמה מעכבים אותם, וכמה סרבול, סחבת בסוגיה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: והנה, מסתבר שאפשר גם בלי זה.
משה כחלון: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
משה כחלון: לאה, מנהלת הוועדה, ליועץ המשפטי, הנהלת הוועדה, זו הזדמנות גם להגיד לכם תודה רבה על שיתוף הפעולה היוצא דופן שלכם למען הצרכנים, בוא נגיד.
משה כחלון: עם משרד התקשורת, אבל, באמת, למען הצרכנים.
משה כחלון: אני חושב שהוועדה הזאת – בנוסף לכל המטלות החשובות שלה, שזה כל הכלכלה, ותחבורה, ותשתיות, וגז, וחקלאות – חרטה על דגלה לסייע לצרכנים במדינת ישראל.
משה כחלון: ואין מקום יותר מתאים, ואין אכסניה יותר טובה מוועדת הכלכלה כדי לעשות את זה.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך שאתה מוביל את זה גם בכבוד גדול וגם במקצועיות - - -
קריאה: בזרוע נטויה.
משה כחלון: בזרוע נטויה זה כשחותכים את הים.
משה כחלון: אנחנו לא חתכנו את הים, אבל אנחנו הבקענו פה הרבה דברים יחד אתך, כרמל, זו הזדמנות לומר לך תודה, כי, לצערי, לא יוצא לי להגיע לכאן הרבה.
משה כחלון: לגבי התקנות של היום, כפי שרמזת, אדוני היושב-ראש, היינו במצב ממש בלתי אפשרי.
משה כחלון: מה זה מצב בלתי אפשרי?
משה כחלון: לפני כשנתיים הייתי בתערוכת סלולר בברצלונה.
משה כחלון: מסתובבים – תערוכה, אתה מסתובב, מסתכל.
משה כחלון: אני רואה דוכנים אדירים של מכשירי סלולר, באמת, מרשימים – "סמארטפונים", בכל הרמות, מהמכשיר הכי פשוט עד ה"סמארטפון" הכי מתוחכם.
משה כחלון: ואני רואה שם שהמחירים שונים בעשרות אחוזים.
משה כחלון: לא הבנתי את זה.
משה כחלון: ואז שאלתי שם את היבואנים, או את המציגים – למה אתם לא מוכרים בארץ?
משה כחלון: הוא אמר לי: שמע, זה בלתי אפשרי להיכנס לארץ.
משה כחלון: ואז כמובן המשכנו עם בדיקות שלנו במשרד.
משה כחלון: מסתבר שהחסם הזה שדיברת עליו, החסם הזה של בדיקות ואישורם, יוצר קבוצה מסוימת של אנשים, של קבוצות, שרק הן יכולות לייבא אותן.
משה כחלון: ואז שוב, גם פה אנחנו רואים שוק סגור, שרק הקבוצות האלה יכולות לייבא אותם.
משה כחלון: כולם למעשה יכולים לייבא, אבל הם צריכים לעבור "ויה דולורוזה", צריכים לעבור ייסורים כאלה, שבדרך הם כבר מתייאשים.
משה כחלון: הם מתייאשים, ושוב השוק מחולק למספר קטן של חברות מרכזיות.
משה כחלון: תמיד יש פרללי, ותמיד יש פה ותמיד יש שם, ואפשר לקנות בכל מיני "איביי", ו"אמזון" – זה לא מה שאתה רוצה.
משה כחלון: אבל המרכזי, זה היבואנים הגדולים שצריכים להיכנס לשוק.
משה כחלון: שני החסמים הגדולים היו שצריך פעם אחת לעשות אישור סוג במשרד התקשורת.
משה כחלון: והדבר השני היה רישיון סחר.
משה כחלון: אנחנו בתקנות האלה מסירים אותם.
משה כחלון: חשוב לציין שלא יהיה פה איזה שוק פרוץ.
משה כחלון: יהיו פה מכשירים שעברו תקנים – אירופאי או אמריקאי – זאת אומרת, המכשירים האלה נבדקו כבר.
משה כחלון: אנחנו לא עושים בדיקה על בדיקה על בדיקה, המכשירים האלה כבר נבדקו, וייכנסו לארץ.
משה כחלון: ההיגיון אומר שאם מגיעים מיליון-שני מיליון תיירים לארץ בשנה עם המכשירים שלהם, ולא נופלת פה שום מערכת ולא קורה כלום, אז לא נראה לי רציני לטעון שהמכשירים האלה יכולים לפגוע במערכות תקשורת, או במערכות צבא, או במערכות אחרות.
משה כחלון: לכן קיבלנו את ההחלטה במשרד התקשורת להקל.
משה כחלון: ואני חושב שזה הכיוון של השוק.
משה כחלון: אם אנחנו רוצים תחרות, ואנחנו רוצים מחירים סבירים, ולהקל על הציבור במדינת ישראל את יוקר המחייה, צריכים לפתוח את השוק הזה.
משה כחלון: צריכים להפסיק עם השיטות הישנות האלה, אפילו הפרימיטיביות האלה, שכל דבר המדינה צריכה לבדוק, והמדינה צריכה להיות מעורבת, והמדינה, והמדינה, והמדינה, והמדינה, והמדינה.
משה כחלון: למדינה יש תפקידים.
משה כחלון: התפקיד שלה זה לא לבדוק מכשיר סלולר.
משה כחלון: ולכן קיבלנו את ההחלטה הזאת.
משה כחלון: אני מאוד מקווה שהקיצור הזה של הבירוקרטיה יגרום למגוון גדול מאוד של מכשירים, יגרום לכך שיהיה ריבוי של יבואנים.
משה כחלון: בכל מקום אפשר יהיה לקנות מכשיר ב-200 שקלים, 180 שקלים, 150 שקלים, לקנות עוד SIM, להלביש, ובזה לגמור את העסק.
משה כחלון: להפסיק להפוך את כל הנושא הזה של מכשיר סלולר כאילו אתה קנית איזו דירה, עם 500 דפים, וחתימות, ועורכי דין, והצהרות, ותצהירים.
משה כחלון: שום דבר.
משה כחלון: מכשיר סלולר, רבותי, הוא דבר מאוד פשוט.
משה כחלון: מכשיר – 250-200 שקל, SIM, נגמר העסק, ותתחיל לדבר, ובזה לגמור את העניין.
משה כחלון: אי-אפשר להמשיך ככה.
משה כחלון: אי-אפשר להמשיך עם כל הפטנטים האלה – תתחייב 130 ראשונים זה זיכוי מכשיר, 70 שקלים אחרונים זה זיכוי זמן אוויר, אבל דיברת בלילה ולא דיברת בבוקר, אבל דיברת 90 ולא 95, אז לכן אתה תשלם 103.
משה כחלון: הדברים האלה צריכים לעבור מן העולם.
משה כחלון: הדברים האלה צריכים לעבור.
משה כחלון: וזה התפקיד שלנו להעביר את זה מהעולם.
משה כחלון: ועכשיו הגענו למצב עם המכשירים, שאיך אמר יושב-ראש הוועדה?
משה כחלון: שעכשיו כבר המכשיר עולה יותר מהדקות.
כרמל שאמה-הכהן: מחשבון בלי הגבלה, כלומר, כמה שלא תדבר, לא תעבור את עלות המכשיר.
משה כחלון: זה משהו פחות או יותר כמו שהמים של המרק עולים יותר מהבשר.
משה כחלון: ולכן הדברים האלה צריכים להסתיים.
משה כחלון: ואני חושב שזו הזדמנות לסיים את זה.
משה כחלון: אנחנו נפתח את השוק, נפתח ייבוא, כמובן, עם מגבלות.
משה כחלון: אני מבין שלצבא יש כל מיני הסגות.
משה כחלון: אבל גם חשוב לי להגיד לאנשי הצבא – יש לי כבוד והרבה הערכה אליכם ולדאגה שלכם.
משה כחלון: אבל אני חושב שגם הגיע הזמן – לפחות במוצרים אזרחים – שתתאימו את עצמכם לאזרחות.
משה כחלון: אנחנו מדינה שיש לה צבא, זה לא צבא שיש לו מדינה.
משה כחלון: ולכן אתם תחליטו אם מכשיר כזה ייכנס או מכשיר כזה לא ייכנס, אני לא יודע, אתם רוצים לגעת בכל דבר.
משה כחלון: מספיק אתם עושים לנו צרות עם התדרים, והשוק האזרחי בפיגור בגלל זה שהצבא תופס תדרים שהוא לא צריך אותם.
משה כחלון: אני אחרון שאבוא בטענה לצבא אם הוא צריך משהו לצרכים ביטחוניים.
משה כחלון: אבל, באמת, יש פה איזו הגזמה, ואני חושב שגם הטענות שלכם בעניין הזה של המכשירים הן טענות מופרכות.
משה כחלון: אז תתאמצו עוד קצת ותיתנו לציבור בישראל ליהנות מתחרות, ממחירים נוחים, וממכשירים מתקדמים.
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, למישהו יש משהו כללי לומר בעניין, או לגשת להקראה?
יורם פרימרמן: כללי.
כרמל שאמה-הכהן: כללי?
יורם פרימרמן: שמי יורם פרימרמן, אני סמנכ"ל הנדסה ושירות ב"יורוקום", תקשורת סלולארית, יבואנית "נוקיה".
יורם פרימרמן: אני גם יושב-ראש חטיבת מוצרים סלולאריים בשלכת השר.
יורם פרימרמן: הדירקטיבה לפיה משרד התקשורת פותח את השוק ומבטל למעשה את שני החסמים – אישור הסוג מצד אחד, ורישיון הסחר מהצד השני – היא דירקטיבה שנכנסה לתוקף באירופה ב-1999.
יורם פרימרמן: עם כניסת הדירקטיבה, למעשה, באירופה הגבירו את הנושא של האכיפה, מכיוון שהבינו באירופה שקיימת סכנה שייכנסו מכשירים שלא עומדים בתקינה, היות ואין חסמי כניסה, וחייבים למצוא את המכשירים האלה כי במקרה הטוב, המכשירים האלה לא יפעלו טוב או יפריעו לרשת הסלולארית.
יורם פרימרמן: במקרה הרע, הם מהווים איזשהו סוג של סכנה למשתמש.
יורם פרימרמן: השאלה כאן היא האם מתכוונת החקיקה, או הדירקטיבה הישראלית, למנוע את התופעה הזאת על-ידי כך שתבצע אכיפה.
נתי שוברט: שלום, שמי נתי שוברט.
נתי שוברט: אני סמנכ"ל ספקטרום במשרד התקשורת, ותחום יחידות הקצה הוא נושא בטריטוריה שאני ממונה עליה.
נתי שוברט: לשאלתו של מר פרימרמן, משרד התקשורת, בהתארגנות בעניין התקנות האלה, למד גם את הדירקטיבה ומכיר אכן את הנהוג באירופה מבחינת הצורך בפיקוח ואכיפה.
נתי שוברט: ויש אצלנו במשרד אגף פיקוח ואכיפה על מערך התקשורת, שזה יהיה באחריותו.
נתי שוברט: הוא מכיר את הנושא, והוא ייקח את זה על עצמו, כשם שהוא לוקח על עצמו לפקח על חברות מפעילות – אנחנו מדברים בתחום הסלולר, כל חברות התקשורת למעשה, בעלות הרישיונות, כפופות לפיקוח של אותו אגף.
נתי שוברט: והוא גם יטפל באכיפה בנושא יחידות קצה רט"ן - - - הדיון היום.
רז הילמן: איך הולכת להיות הפרוצדורה?
רז הילמן: נניח שאני היום רוצה להתחיל לייבא מכשירים סלולאריים, לא מספיק היה ברור לנו מהצו מה התהליכים שנצטרך לעבור, האם יש איזשהו תצהיר שאני אמור לחתום עליו לגבי המידע בדרישות כאלה ואחרות?
רז הילמן: איך הכוונה שלכם ליישם את זה?
נתי שוברט: בהקראה אתה תראה, ואחר כך, אם עדיין לא תבין, אז נענה.
ביטון: אשר ביטון, ראש ענף - - - מנהל הספקטרום – התדרים של הצבא.
ביטון: נושא חשוב שאני רוצה להתייחס אליו לעניין הרפורמה, חשוב להבין שאנחנו קודם כל לא מתנגדים לצו במתכונתו הנוכחית ולנוסח שבו הוא מוצע.
ביטון: טכנית, עקרונית, אם אכן היבואנים יעמדו בנוסח הצו כמו שהוא כתוב היום, לדעתנו לא אמורה להיות בעיה שבמסגרתה תהיה איזושהי הפרעה לציוד צבאי.
ביטון: חשוב לציין – בהמשך למה שנאמר כאן – שההפרעה לא חייבת להיגרם היום לציוד שנמצא ופועל בשטח כתוצאה ממיליון או שניים תיירים לדוגמא.
ביטון: כי הרבה מאוד מהציוד שהצבא מתכוון להפעיל – אני לא רוצה לרדת לפרטים מפאת הסיווג – הוא לא ציוד שעובד בשגרה, אלא מוכן ביום פקודה לחירום, ויכול להיגרם מצב שבו הכנסה של מכשירים לא תקניים בהמונים – ולכמות יש משמעות חשובה מאוד – תיגרם הפרעה ופגיעה במערכות ביטחוניות מאוד חשובות שמחכות ליום הדין.
ביטון: ולכן אני גם רוצה להצטרף למה שנאמר כאן, ורוצה לחזק את העניין הזה, לעניין האכיפה.
ביטון: אם קודם יבואן נדרש היה להציג את הפרמטרים של המכשירים שהוא הולך להביא, ולקבל אישור סוג – וזה לא חייב להיות משהו בירוקרטי ארוך, "סאמסונג S3" קיבל אישור בשבוע מהיום שהונח על שולחנם של האנשים היקרים פה, שאנחנו עובדים איתם בצמידות ובשקיפות.
ביטון: תוך שבוע.
ביטון: אם קודם הם היו צריכים להציג ואז גורם מקצועי בודק אותם, היום, שום גורם מקצועי לא הולך לבדוק את העניין הזה.
ביטון: זאת אומרת, מי שיש לו אישור כייבואן יוכל להכניס מכשירים.
ביטון: אף אחד לא מסתכל על ספציפיקציות לוודא שהם עומדים בתקינה.
ביטון: כמו שנאמר כאן, כמו שבאירופה ובכל מדינה מתוקנת מסתכלים על הדברים האלה.
ביטון: ואנחנו חוששים שאז נאבד את הרסן, וייכנסו אלפי מכשירים שעשויים לגרום – מכשירים מסוימים, לא כל מכשיר – ביום הדין הפרעה חמורה לתפקוד של מערכות צבאיות.
ביטון: ולכן אנחנו כן מבקשים לראות שהצו הזה כמו שהוא, רק מחוזק לעניין האכיפה.
ביטון: כמו שנאמר כאן, הולכת להיות אכיפה, אולי, אבל צריך להבין שאכיפה לאחר שהמכשירים עוברים את המכס ונכנסים לארץ היא קצת מאוחרת מידי.
ביטון: ולהוציא מכשירים החוצה – אנחנו מכירים את זה מדוגמא מאוד פופולארית היום, מעולם אחר – להוציא מכשירים במטוסים מחוץ לגבולות המדינה יהיה מאוד קשה.
ביטון: צריך לדאוג לפני.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה למשרד, לגבי השירות – אפשר יהיה לייבא מכשירים בלי יכולת של מתן שירות ללקוחות?
נתי שוברט: הדבר לא אפשרי.
נתי שוברט: היום, תקנות משרד התמ"ת – הגנת הצרכן, שירות בזמן אחריות ולאחר אחריות – הן חלות על כל דבר שמשווק לציבור.
נתי שוברט: לאו דווקא ספציפית לגבי טלפון סלולארי, אלא גם על טלפון סלולארי, כמו כל מוצר צריכה אחר, כל מוצר אחר שאני קונה.
כרמל שאמה-הכהן: מה מבטיח – אם אני מחר נולך ומייבא קונטיינר של מכשירים מסוג מסוים, חברה שעוד לא קיימת בארץ, אני רוצה להכניס אותה לארץ, אני מתחיל למכור אותם לאנשים, מי מוודא שיש גם שירות אם יש תקלה?
נתי שוברט: כל זה כלול במסגרת הפיקוח והאכיפה.
נתי שוברט: אבל החובה הזאת חלה עליו - - -
נתי ביאליסטוק כהן: - - - שמפקח על זה כשנכנס מיקרוגל לארץ או מקרר - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל שם זה משהו שיש הסדר - - -
משה כחלון: סליחה רגע, אדוני היושב-ראש, לגבי התקנות, זה לא רלוונטי.
משה כחלון: אנחנו לא הגנת הצרכן.
משה כחלון: משרד התקשורת בודק היום אישור סוג ונותן רישיון סחר.
משה כחלון: הוא לא אומר לו תן לי נקודות שירות.
משה כחלון: יש פה אנשים אחרים שמתעסקים עם זה.
משה כחלון: זאת אומרת, גם אם היום אנחנו לא משנים את התקנות, זה נשאר אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אתם לא בדקתם מה קורה עם העניין של השירות.
משה כחלון: אנחנו לא בודקים שירות, הבנתי שיש גם טענות על כך שייכנסו מכשירים משומשים לארץ.
אלי מצביץ: נכנסים.
משה כחלון: נכנסים, אבל גם זה לא דרך משרד התקשורת.
משה כחלון: בעבר לא עסקנו בזה, בעתיד לא נעסוק בזה.
משה כחלון: אנחנו עוסקים בהסרת חסמים בירוקראטיים, לטענתנו, שבזמנו הם היו טובים, רלבנטיים, היום הם צריכים קצת להתעדכן ולעדכן, וזה מה שאנחנו עושים היום.
כרמל שאמה-הכהן: רשות המסים?
כרמל שאמה-הכהן: אם תוכל להצטרף אלינו לדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי רוצה לשאול אותך את השאלה הבאה: למיטב זכרוני, המדינה הצהירה, האוצר הצהיר, על הפחתת מסי הקנייה על מכשירים סלולאריים, וזה מועד שנדחה מעת לעת.
כרמל שאמה-הכהן: נכון, אני זוכר היטב?
יעקב בוזו: כן.
כרמל שאמה-הכהן: מה שיוצר היום מצב – על-פי פניות שקיבלנו בוועדה – כמות המכשירים הסלולאריים הרשמיים שנכנסת למדינת ישראל ירדה באופן דרמטי, כך אנחנו מבינים.
כרמל שאמה-הכהן: הנתונים האלה מאומתים גם אצלכם ברבעון האחרון?
יעקב בוזו: שהכמות ירדה?
אלי מצביץ: כסף שנכנס.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, יש טענה – בגלל הפער של המיסוי, ובגלל כנראה אולי אכיפה לא מספיקה, או בקרות לא מספיקות – שנכנסים הרבה מכשירים במסלול שחור למדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בלי לשלם את המס.
כרמל שאמה-הכהן: נוצרה תעשייה של הברחה, של שיווק של מכשירים שלא משלמים עליהם מסי קנייה וגם לא מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: וזה יוצר שוק שחור עם גורמים מאוד בעייתיים שמשתלטים על התחום הזה.
כרמל שאמה-הכהן: גם נזק להכנסות המדינה, וזה גם גומר – אנחנו הרי רוצים לייצר עכשיו תחרות בשוק הזה, שייכנסו גורמים קטנים ובינוניים ויקימו תחרות בשוק, ויהוו מגוון.
כרמל שאמה-הכהן: אם המצב הזה ימשך, מצד אחד, שמסי הקנייה, ההפחתה שלהם נדחית, ומצד שני אין אכיפה מספיקה על ייבוא של הציודים האלה, כלומר, אפשר להכניס יחסית בקלות.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים עדיין צורכים מכשירים.
כרמל שאמה-הכהן: מאיפה הם צורכים את המכשירים האלה?
כרמל שאמה-הכהן: אם יש ירידה דרסטית בכמות המדווחת, הרשמית של מכשירי סלולר שנכנסים לישראל, מאיפשהו החור הזה אמור להתמלא.
כרמל שאמה-הכהן: אם החור הזה מתמלא בשוק שחור, גם אתם מפסידים, גם אנחנו – משרד התקשורת והכנסת – שרוצים להכניס את השחקנים הקטנים והבינוניים החדשים, שיהיו רשתות של שיווק של מכשירים סלולאריים, יבואנים מקבילים, יבואנים חדשים.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה להם קשה כי אם כל אלה הולכים בדרך הישרה, משלמים גם מע"מ, משלמים מכס, נוצר כבר פער של 30% בינו לבין אותו אחד שפועל בתנאים של שוק שחור.
כרמל שאמה-הכהן: אתם ערים?
כרמל שאמה-הכהן: אתם בודקים את התופעה הזו?
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאני רוצה לשמוע ממך.
יעקב בוזו: כן, אנחנו קודם כל בודקים עכשיו גם את ההמלצה שהיתה בוועדת טרכטנברג לבטל את מסי הקנייה בשיעור של 15% על המכשירים.
יעקב בוזו: ולכן אנחנו בוחנים את ההחלטה הזו בשני היבטים – היבט אחד הוא התחרותיות, וההיבט השני הוא הכנסות המדינה.
יעקב בוזו: אנחנו עכשיו ניערך לקראת התקציב של 2013, ואז נבחן.
יעקב בוזו: יש פה משמעות של הפסד הכנסות.
כרמל שאמה-הכהן: מה סך ההכנסות מהתחום הזה של מס הקנייה?
יעקב בוזו: בשנת 2011 זה היה כ-500 מיליון שקל לשנה.