GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גל קדר: התקנות האלה בעצם לא כפופות לפרק העשירי לתקנות הנמלים שדן בביטוח כלי שיט בישראל, ואני אצא מהתחום ואבקש שהדיון יהיה לגופו של טיעון, היום מחייבים כלי שיט בישראל לעשות ביטוח בחברה ישראלית ועל פי תקנות הנמלים.
יואל חסון: כלי שיט ישראלי?
יגאל מאור: לא נכון.
גל קדר: רגע, תכף תגיבו.
גל קדר: אז לפי תוספת 14 לפרק העשירי שמחייבת הוצאת ביטוח בעברית, זה בא להגן בסופו של דבר לא על בעלי כלי השיט אלא על אותו אדם ששחה בים ונדרס על ידי יאכטה, שהוא יוכל לחזור ולתבוע את הנזק שנגרם לו מחברה ישראלית.
גל קדר: זה פותח פתח שאותו אדם שיפצע בים חלילה וחס יצטרך לתבוע את הנזק מחברה אי שם עלומה בחוץ-לארץ שאנחנו גם לא יודעים אם היא קיימת.
גל קדר: במדינת ישראל נכון להיום אנחנו יודעים מה יש, יודעים מה קיים, נכון שאנחנו לא יודעים אם זה חזק או יציב אבל זה קטונו גם בעולם.
גל קדר: לדעתנו צריך לחייב את זה שזה יהיה לפי הפרק העשירי לתקנות הנמלים.
גל קדר: תודה.
יואל חסון: אוקיי.
יואל חסון: אתה אומר היום – יכול להיות שלא הבנתי – מי שנושא דגל ישראלי חייב לעשות בחברה ישראלית?
גל קדר: כשהוא נמצא בישראל, כשהוא מקבל את היתר השיט הישראלי, חייבת להיות לו תעודת ביטוח ישראלית.
יואל חסון: חייב להיות עם פוליסת ביטוח ישראלית.
גל קדר: בדיוק.
יואל חסון: אתה יוצא נגד זה?
גל קדר: לא, אני בעד זה.
גל קדר: אני אומר שצריך לחייב גם את כלי השיט הזרים שבאים לעבוד בישראל כדי שאם עכשיו חלילה אותה גוררת תפגע בכלי שיט בישראל, או חלילה וחס שיפצע אדם - - -
יואל חסון: סתם כדי להבין, אתה אומר: כלי שיט איטלקי, ברגע שהוא עובד בתוך ישראל, קיבל היתר לפעול, צריך שתהיה לו פוליסת ביטוח ישראלית.
גל קדר: זה הכול, תודה רבה.
יואל חסון: הלאה, יש עוד מישהו מהאורחים שרוצה לדבר?
יואל חסון: מי אתה?
גדעון בטלהיים: גדעון בטלהיים, אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.
יואל חסון: אה, חכה, רציתי להמתין רגע עם משרדי ממשלה.
יואל חסון: אז חכה, בוא נראה אם יש עוד מישהו מהאורחים שרוצה להגיד משהו.
יואל חסון: יש עוד מישהו שרוצה?
יואל חסון: אמרנו הכול, מאה אחוז, עכשיו אתה.
גדעון בטלהיים: אנחנו מאמצעים את התקנות ככתבן וכלשונן, למעט ההערה שעלתה בפתיח שלך, בנושא של ההחרגה של כל נושא קידוחי גז ונפט, אפשר לצרף לזה מתקני התפלה, הנחת כבלים תת-ימיים, צנרת.
איתי עצמון: זה כבר דורש אבל שינוי חקיקה ראשית, זה לא הנושא שעומד כאן.
גדעון בטלהיים: כן, אנחנו מוטרדים מהעניין הזה.
גדעון בטלהיים: זה הכול.
יואל חסון: אוקיי, תודה רבה.
יואל חסון: אנחנו נתחיל לצלול לתקנות ותוך כדי נעיר הערות.
יואל חסון: גם לי יש כמה הערות לגבי מה שאני קראתי אבל נקבל תשובות אחר כך.
יואל חסון: בואו נתחיל פשוט להקריא ולעבור אחד-אחד.
סיגלית ברקאי: אני מקריאה את הנוסח שאנחנו העברנו לוועדה ביום ראשון, שהוא בהמשך להערות שהועברו לנו מהלשכה המשפטית של הוועדה.
יואל חסון: מי זה המנהל הטכני?
סיגלית ברקאי: יש פה הגדרה בהמשך.
יגאל מאור: רב-חובל אצלנו ברשות הספנות.
סיגלית ברקאי: הם גורמים מקצועיים ברשות הספנות.
יואל חסון: אוקיי, תמשיכי, בסדר, נשמע עד הסוף.
יואל חסון: יש הערות למישהו על ההגדרות?
יואל חסון: לא, אז נאשר את זה.
יואל חסון: מי בעד פרק ראשון: פרשנות, כפי שהוקרא כעת?
יואל חסון: בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שהחלק הראשון אושר.
יואל חסון: פרק שני.
סיגלית ברקאי: הצבעה
סיגלית ברקאי: הסעיף אושר.
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 5 אושר.
יואל חסון: סעיף 6.
סיגלית ברקאי: ואנחנו נבקש במקום "תקנה 54" לרשום "לפרק השישי לתקנות בטיחות השיט", שלמעשה תקנה 54 היא במסגרת אותו פרק.
יואל חסון: תסבירי לי את כל סעיף 6 בבקשה בקצרה, בתכלס.
סיגלית ברקאי: הרעיון הוא שאחרי האישור ההנדסי הבדיקה מועברת לבדיקה טכנית, כאשר הבדיקה הטכנית נעשית, ראשית כל כמובן בודקים את כל המסמכים הנדרשים ופירוט של צוות כלי השיט והבדיקה למעשה מתבצעת בהתאם לסוג כלי השיט, לדברים שחלים על כלי השיט.
סיגלית ברקאי: אם מדובר בכלי שיט זר שהוא אונית אמנה אז הוא למעשה כפוף לכל ההוראות של האמנות של אימ"ו, ארגון הספנות הבין-לאומית, ועל כן אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכלי השיט מחויב לכל הדרישות הבין-לאומיות ועומד בתנאים טכניים עדכניים, ואז יחולו עליו הוראות הפרק החמישי לתקנות בטיחות השיט, שזו למעשה בדיקת מסמכים ובמידת הצורך עושים בדיקה טכנית.
איתי עצמון: מה זו ההיתר לפי תקנת משנה (ו)?
סיגלית ברקאי: זה היתר שיט למעשה.
סיגלית ברקאי: כמו שאמרנו, ההיתר שניתן פה זה היתר כשירות לצורך ביצוע הפעילות עצמה ולא היתר לשיט או היתר עבודה או כל מיני דברים כאלה.
סיגלית ברקאי: זה פשוט היתר לזה שכלי השיט הוא כשיר לבצע פעילות ספנות חופית.
סיגלית ברקאי: הפרק השישי מסדיר שיט של כלי שיט קטן שהוא זר.
איתי עצמון: מה בודקים במסגרת הבדיקה לקבלת היתר שיט?
סיגלית ברקאי: בודקים שם גם עניינים טכניים, גם - - -
איתי עצמון: אז זה כשירות לשיט בעיקר?
סיגלית ברקאי: כן, זה ממש כשירות לשיט, באופן מהותי.
אבי לוי: לא, גם את הבטיחות של כלי השיט.
סיגלית ברקאי: כן, בדיוק, כל מה שקשור לכלי השיט באופן בטיחותי.
יואל חסון: יש הערות למישהו על הסעיף הזה?
יואל חסון: אוקיי, מי בעד סעיף סעיף 6 עם השינויים, בתקנה משנה (ו)? אין.
יואל חסון: מי בעד סעיף 6? מי נגד?
יואל חסון: מי נמנע?
יואל חסון: אושר פה אחד.
יואל חסון: סעיף 7.
יואל חסון: הערות לסעיף 7?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שהסעיף אושר.
יואל חסון: סעיף 8.
איתי עצמון: מה המשמעות בעצם של דרישת תעודת ביטוח נוסף על הביטוחים שכבר דנו בהם ושיש חובה להגיש אותם בעת הגשת הבקשה להיתר?
יגאל מאור: זה שאם יש עיסוק מאוד מיוחד, מאוד ספציפי, של הכלי שמצריך משהו מעבר לביטוחים הסטנדרטים, אנחנו נדרוש ממנו - - -
איתי עצמון: אבל זה בשיקול דעת?
איתי עצמון: כלומר, יכול להיות שתדרשו ויכול להיות שלא.
גל קדר: מה זה משהו שמעבר?
יגאל מאור: אם הוא מניח לצורך העניין כל מיני צנורות מיוחדות שעלולות להזיק לצנרת אחרת שעוברת אז זה דורש ביטוח כנגד פגיעה בצנרת.
גל קדר: אז זה לא ביטוח שקשור רק לשיט, זה ביטוח שקשור לעבודה שכלי השיט מבצע.
יגאל מאור: בסדר, לא אמרתי את זה, אמרתי שזה ביטוח שאנחנו נדרוש במיוחד.
גל קדר: אוקיי, שיהיה ברור רק לוועדה, זה ביטוח שקשור לעבודה.
יערה למברגר: זה גם נועד כדי לא להכביד על כלל המבקשים ולא לדרוש יתר על המידה - - -
איתי עצמון: למשל, ביטוח יקר במיוחד שלא דרוש לכלל כלי השיט.
יערה למברגר: אחרת, בגלל שיש מעטים שצריכים את זה, זה יכול לפגוע בכלל אם מהתחלה נדרוש את כל הביטוחים האלה מכולם.
גל קדר: יש פה נציג "אמקו ים" שמתעסק בעבודות ימיות וזה בעצם מה שידרשו ממנו, ביטוח לעבודות ימיות, לא ביטוח לכלי שיט, זה לא קשור לכלי שיט.
גל קדר: צריך לשים לכך לב.
יואל חסון: (ב).
יואל חסון: זאת אומרת שאם נגיד באותו סוג של שימוע מציגים מצג אחר, הוכחות אחרות, אז יכולים לקבל החלטה אחרת?
יואל חסון: לשנות את ההחלטה?
איתי עצמון: למה בתקנת משנה (ג) כתבתם "עם קרות השינוי"?
איתי עצמון: למה לא "בהקדם האפשרי"?
איתי עצמון: יש לפעמים מצבים שלא ניתן להודיע מידית.
יגאל מאור: אני רוצה דיווח מידי.
יגאל מאור: "בהקדם" אנחנו נתקלנו – היה לי מקרה אתמול על איש צוות שנפטר באוניה שהודיעו לי "בהקדם האפשרי" אחרי 10 ימים.
יערה למברגר: אפשר להגיד "ללא דיחוי", זה נחשב יותר חזק מ"בהקדם האפשרי".
איתי עצמון: אוקיי, אז נוסיף "ללא דיחוי"?
סיגלית ברקאי: בסוף "ללא דיחוי".
איתי עצמון: או יכול להיות במקום "עם קרות השינוי", לא?
יואל חסון: למה לא "עם קרות השינוי"?
איתי עצמון: "עם קרות השינוי וללא דיחוי"?
יואל חסון: בסדר, מאה אחוז.
יואל חסון: אני מעלה להצבעה את סעיף 8.
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 8 אושר עם השינויים שהוצעו.
יואל חסון: סעיף 9, קדימה.
יואל חסון: הערות?
יואל חסון: מי בעד סעיף 9?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים.
יואל חסון: אני קובע שסעיף 9 אושר.
יואל חסון: סעיף 10.
יואל חסון: טוב, הערות לסעיף 10?
יואל חסון: מי בעד סעיף 10?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 10 אושר.
יואל חסון: סעיף 11.
יואל חסון: למה חודש?
יואל חסון: למה לא פחות?
איתי עצמון: אם ניתן היתר לתקופה פחותה מחודש?
סיגלית ברקאי: תקופה פחותה מחודש זה במקרים החריגים, אז זה לא יהיה ממש חידוש היתר, זה היתר הזמני, התקופה פחות מחודש.
איתי עצמון: אבל לפי החוק הראשי כתוב כאן: "המנהל יקבע בהיתר לספנות חופית את תקופת תוקפו, ובלבד שלא יינתן היתר בעבור כלי שיט זר לתקופה העולה על 30 ימים, בהתקיים תנאים המפורטים בסעיף 2(ד) לחוק".
יגאל מאור: איתי, זה back-to-back עם אותם 30 יום שאמרנו קודם שאני נותן להיתר הזמני לבדיקות עד שאני מכניס אותו, זו בסך הכול אותה תקופה.
יגאל מאור: זה פשוט אומר שאם אתה הולך לקבל את ההיתר או לקבל היתר חדש תמיד יש אותם 30 יום שמתחשב במה שאמרתי קודם, או הפלגה ארוכה, או להביא ניירות או לעשות כל מיני בדיקות שנמשכות על פני זמן, לכן יש פה תמיד את 30 הימים האלה.
איתי עצמון: אתם לא רוצים אולי לאפשר סמכות למנהל לקבוע מועד אחר, פחות למשל מחודש במקרים מסוימים אם יש צורך?
איתי עצמון: השאלה אם תמיד באמת מדובר על היתר שתוקפו עולה על חודש כי אז ההוראה הזאת תמיד נכונה.
איתי עצמון: אני שואל אם לא יתכנו מקרים שבהם אנחנו לא מדייקים כאן אם אנחנו דורשים "לא יאוחר מחודש ימים לפני פקיעת תוקף ההיתר"?
יגאל מאור: הכוונה שלך שכלי שיט בא לעבוד לחודש?
יגאל מאור: אז אני אומר, אם בעל כלי שיט כזה בא לעבוד לחודש אחד - - -
יערה למברגר: אז זה ההיתר הזמני.
איתי עצמון: לא, ההיתר הזמני זה היתר שניתן לו לפני שבודקים לו את המסמכים.
איתי עצמון: אני מתכוון לאחר מכן.
יערה למברגר: גם כי מאחר והוא מקבל פחות.
איתי עצמון: כן, הוא מקבל היתר לחודש או ל-3 שבועות.
יערה למברגר: כאילו מישהו למשל שבא לחודש וחצי?
יגאל מאור: זה נכון מה שהוא אומר.
יגאל מאור: אם לדוגמה מישהו עובד פה ושבועיים לפני סוף ההיתר, כשהוא חושב שהוא גמר, אומרים לו: בוא תאריך עכשיו - - -
איתי עצמון: אפשר "לא יאוחר מחודש" או "בתום המחצית הראשונה של תקופת ההיתר" לפי העניין?
איתי עצמון: אם מדובר על תקופה שנמוכה מחודש - - -
יגאל מאור: אני חושב שתגדיר את זה בזמן.
סיגלית ברקאי: אולי "אלא אם כן המנהל הרשה מועד אחר"?
איתי עצמון: "לא יאוחר מחודש ימים או במועד אחר לפני פקיעת תוקף ההיתר כפי שהתיר המנהל"?
יגאל מאור: הנקודה היא נכונה כי פרקטית, מעשית, יכול להיות מצב שמישהו עובד בשדות הנפט, גומר את החוזה שלו ב-31 בדצמבר, ו-10 ימים לפני סיום החוזה פתאום אומרים לו: קרה משהו חריג, תמשיך עוד חודשיים.
יגאל מאור: זה נכון מה שהעלית, לא חשבנו על זה.
איתי עצמון: גם אני חשבתי על זה עכשיו.
איתי עצמון: נוסיף "או במועד אחר לפני פקיעת תוקף ההיתר כפי שהורה או התיר המנהל"?
יואל חסון: מעולה.
יואל חסון: מי בעד סעיף 11 כולל השינויים והתיקונים שהוצגו?
יואל חסון: אני בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים, אני קובע שסעיף 11 אושר.
יואל חסון: פרק שלישי, קדימה.
איתי עצמון: הסבר קצר?
יואל חסון: הערות לסעיף 12?
יגאל מאור: כן, סעיף (א) אומר שאני יכול, או מי שמוסמך על-ידי, לתת היתר לתקן צוות בטיחות אחר לכלי השיט הזר שהוא שונה ממדינת הדגל אבל כמובן לא פחות ממה שדרשה מדינת הדגל, רק יכול להגדיל אותו.
יגאל מאור: הסעיף השני אומר שאסור לי לתת לכלי שיט זר שפועל בספנות החופית איש צוות עם תעודת הסמכה זרה אלא אם כן, אל"ף, תעודת ההסמכה היא תעודה מוכרת על-ידי מדינת הדגל של כלי השיט, ולגבי "כלי שיט אחר", שהכוונה היא לגבי כלי שיט קטנים, ש"תעודת הסמכה הוכרה לפי תקנה 27 לתקנות משיטי כלי שיט קטנים".
יגאל מאור: דהיינו, מפקח כלי שיט קטנים אצלנו מכיר ברישוי שהגיע מהמדינה הזרה.
יגאל מאור: לצורך העניין הזה אנחנו די מקפידים על הנושא של רמת ההסמכה הישראלית.
יואל חסון: דיברנו על זה שיש פה כל מיני אוניות שמחזיקות בדגלים של מדינות שלא אוכפות ואין להם שם כל כך כלילים ונהלים אז אתה גם סומך עליהם?
יגאל מאור: נכון, אני חייב להגיד בהקשר הזה שבנושא הזה הטבעת הזאת די הולכת ומתהדקת במובן הזה – אני לא מדבר כרגע על כל מיני מדינות שאנחנו לא כל כך רואים את הדגלים שלהן, כל מיני רפובליקות מוזרות במזרח אירופה, די נדיר לפגוש אותם – הכלים שאנחנו מדברים עליהם בדרך כלל אלה כלים עם דגלים, כמו שאמר קודם אבי, פנמה, ליבריה ודגלי נוכחות כאלה, ושם המדינות האלה פועלות לפי אמנה ספציפית של אימ"ו, לצורך העניין היא נקראת STCW.
יגאל מאור: הם חייבים לעבוד לפי הרמות האלה ויש עליהם פיקוח.
יואל חסון: מה קורה בעולם מהבחינה הזו?
יואל חסון: כשמגיעה אוניה שלנו למדינה כזו או אחרת באירופה, דורש צוות בטיחות מקומי?
יגאל מאור: הם מסתכלים על מה שאנחנו קבענו בתוצרת בטיחות - - -
יואל חסון: טוב, עלינו קצת סומכים בעניינים האלה.
יגאל מאור: ומה שכן, הם לוקחים את תעודת ההסמכה הישראלית שלנו והיא מוכרת בעולם.
יואל חסון: והם מסתפקים בצוות בטיחות המקומי.
יגאל מאור: לא, בצוות בטיחות של ישראל.
יואל חסון: של ישראל, של האוניה.
יגאל מאור: מה שהאוניה קבעה.
יגאל מאור: פה אנחנו כאילו מתערבים בנושא הזה - - -
יואל חסון: הערות לסעיף הזה?
יואל חסון: אני מעלה את זה להצבעה.
יואל חסון: סעיף 12, מי בעד?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 12 אושר.
יואל חסון: סעיף 13, בבקשה.
יואל חסון: אני רוצה רגע להבין כמה דברים בסעיף הזה.
יואל חסון: נכון שכתוב: "איש צוות ישראלי אחד לפחות ששפתו עברית", זה אומר שאם האוניה, או כלי השיט נקרא לזה, רוצה יותר היא יכולה יותר, נכון?
יואל חסון: למה לא להגדיר ולכתוב את זה בדרך אחרת.
יואל חסון: בדרך אחרת זה אומר: "בכלי שיט זר שניתן לגביו היתר, המבצע פעילות ספנות חופית, ישרתו אנשי צוות ישראליים אך לא פחות מאיש צוות אחד".
יואל חסון: לא, כי פה זה כאילו אומר: המינימום שלי זה אחד אז אחד, אני אתן רק לאחד, אני לא צריך יותר מזה.
יואל חסון: אם התקנה אומרת: "ישרתו אנשי צוות ישראלים אך לא פחות מאחד"?
אבי לוי: וזה נתון לשיקול דעת של נותן ההיתר.
אבי לוי: אין לי בעיה עם זה.
איתי עצמון: אני לא כל כך מבין אבל את המשמעות של השינוי.
יואל חסון: אני מאוד מבין, אני אסביר לך.
יואל חסון: העניין היום אומר, כנראה שאם לא היתה חובה אז לא היו לוקחים שום איש צוות ישראלי, אם לא היתה חובה.
יואל חסון: כשאתה אומר בצורה ברורה אחד אז יהיה אחד.
אבי לוי: זה מה שיהיה.
איתי עצמון: אחד לפחות.
יואל חסון: יהיה אחד, לא יהיה יותר.
איתי עצמון: "אחד לפחות" זו סמכות להורות על נוספים.
איתי עצמון: בתקנות משנה (ב): "המנהל רשאי להורות - - -
אבי לוי: לא, לא, הסמכות אלא אם הוא שוכנע שזה דרוש לעניין בטיחות השיט, ואז מה הוא יכול - - -
יואל חסון: זו תוספת.
איתי עצמון: אדוני, זה כבר קיים בסעיף 5(א) לחוק, שכל הסמכות של השר לקבוע בתקנות חובת ציוות ישראלי באותם כלי שיט כפופה להבטחת מטרות אלה: (1) שמירה על רמה נאותה של בטיחות השיט.
איתי עצמון: (2) מניעת זיהום הסביבה.
איתי עצמון: זה קיים כבר בחוק הראשי.
אבי לוי: אבל על זה אי אפשר להוסיף, זה מה שהוא אומר.
אבי לוי: אם יקבע אחד, מהסעיף הזה אי אפשר להוסיף.
אבי לוי: אי אפשר להוסיף, יהיה אחד.
גל קדר: יהיה אחד, נקודה.
סיגלית ברקאי: לא, אפשר להוסיף עוד איש צוות ישראלי אחד.
אבי לוי: אחד, ובעל כלי שיט יגיד מה – ?
גל קדר: בעל כלי שיט לא ילך מיוזמתו וישלם לעוד אזרח ישראלי.
אבי לוי: הוא יגיד: אדוני, אין לי בעיה של בטיחות כלי השיט.
אבי לוי: הוא יגיד: יש לי תעודה.
יואל חסון: אני אומר שבכלי שיט זר שניתן לגביו היתר ישרתו אנשי צוות ישראלים ולא פחות מעובד אחד.
איתי עצמון: כלומר, אתה בעצם מחייב שבכלי שיט זר ישרתו אנשי צוות ישראלים.
יואל חסון: ואני אומר: "אך לא פחות מאחד".
אבי לוי: תקרא את דברי ההסבר להוראת סעיף 5, תקרא את דברי ההסבר.
יואל חסון: למה לא?
יואל חסון: למה לא לעודד אותם לקחת עובדים ישראלים?
יואל חסון: אם הם רוצים ייקחו את המינימום, אבל אנחנו אומרים להם בתקנה – יכול להיות שדווקא כדי למצוא חן הם ייקחו יותר ישראלים, יגידו: וואלה, אתם חברה טובה.
אבי לוי: אבל כל זה חוזר לסמכות של יגאל.
איתי עצמון: מה עמדת הממשלה בנושא הזה?
יואל חסון: תודה, אבי.
יואל חסון: אני, מדינת ישראל, צריך לעודד העסקת עובדים ישראלים.
יואל חסון: אני אומר: "ישרתו אנשי צוות ישראליים אך לא פחות מאיש צוות אחד".
אבי לוי: והמדינה תרוויח.
איתי עצמון: אני שואל מה המשמעות מבחינה משפטית של ההוראה שאתה מבקש לקבוע.
איתי עצמון: בעצם כלי שיט זר יהיה חייב להעסיק אנשי צוות ישראלים באיזשהו מספר, איך בדיוק הם יישמו את החובה הזו?
איתי עצמון: לפחות אחד כתוב כבר היום.
אבי לוי: כשהוא יבוא לבקש היתר, נותן ההיתר יגיד לו: תשמע, יש לי 10 אנשים מובטלים בלשכה, קח 3 אנשים.
אבי לוי: לזאת התכלית של החוק בסעיף 5.
יואל חסון: אתה לא רוצה?
יואל חסון: טוב, קח אחד לפחות.
יואל חסון: אבל התקנה אומרת - - -
אבי לוי: אז הוא יגיד לו: אני לא נותן לך היתר, הוא יכול להגיד לו: אני לא נותן לך היתר.
אבי לוי: אלה אינטרסים של המדינה.
איתי עצמון: הדבר היחיד שאני רוצה להבין זו המשמעות המשפטית ואת האפשרות ליישם בעצם את ההוראה הזאת.
איתי עצמון: זה מה שאני רוצה להבין.
איתי עצמון: זה הכול.
איתי עצמון: כי השאלה עצמה היא שאלת מדיניות, הסיבה שאני מבקש להתעמק בזה היא רק מבחינת המשמעות המשפטית של הוראה הזאת, איך היא תיושם.
אבי לוי: אני אסביר לך, קודם כל, נורא חשוב לי להבהיר את מה שנמצא כיום.
אבי לוי: ברגע שכתוב: איש צוות אחד ואנשים נוספים לצורך בטיחות השיט, הוא יצטרך לבוא להגיד לבעל האוניה שרב החובל שלך, אני רוצה להחליף אותו כי הוא לא מקצועי.
אבי לוי: אי אפשר להגיד את זה.
אבי לוי: כלומר, הנוספים לא יכנסו.
אבי לוי: ושניים הוא לא יוכל לדרוש כי בעל כלי השיט יגיד לו: אדוני, יש לי אחד שיודע עברית.
אבי לוי: תקרא את דברי ההסבר, מה התכלית שלשמה - - -
איתי עצמון: קראתי את דברי ההסבר.
אבי לוי: נכון, אז כתוב שם.
אבי לוי: אם לשר יש סמכות לאחד, למה שהשר יקבע – יש לי פה רשימה של אוניה, 15 אנשי צוות, אף אחד לא ישראלי, מה אתה בא ואומר?
אבי לוי: אני רוצה להראות לך, קח אוניה שמשייטת פה, 15 אנשי צוות, פולני, אנגלי, אוקראיני, רק לא ישראלי.
אבי לוי: האם השר יודע שהוא אומר לכל ה-14 לכו הביתה?
אבי לוי: יש לשכת עבודה, יש צי, יש ספנות ישראלית.
יואל חסון: אבי, הבנתי אותך.
יואל חסון: מה דעתכם בעניין הזה?
יואל חסון: הפשרה, כפי שהצעתי, מקובלת?
יגאל מאור: קודם כל אני רוצה להגיד שאל"ף התיקון שאתה מציע מקובל עלי.
יגאל מאור: אני גם כן הייתי מאוד שמח אם כלי השיט היו מצוותים בצוותים ישראליים מלמעלה ועד למטה או מלטה עד למעלה.
יגאל מאור: לדאבוני אני לא יכול לכפות על זה כמו שלא יכולים לכפות עלי באותן מדינות בהסכמי הדדיות, לא יכולים לכפות עלי בכלי שיט ישראלי לצורך העניין במדינה פלונית אלמונית לשים דרגה כזו או אחרת.
יגאל מאור: אבל זה לא העניין פה.
יגאל מאור: העניין פה הוא שאנחנו החלטנו גם במסגרת הסכמי הדדיות - - -
יואל חסון: שניה, אני עוצר אותך.
יואל חסון: תראו, אני אגיד לכם משהו, אני מתנגד לסעיף כפי שהוא מנוסח כעת.
יואל חסון: אני הלכתי פה על פשרה.
יואל חסון: מה הפשרה אומרת?
יואל חסון: הפשרה אומרת שאני מבקש מכם שכלי השיט יהיה עם אנשי צוות ישראליים, אני נותן לכם הקלה ואני אומר: "אך לא פחות מאחד".
יואל חסון: זה אומר שאני מעודד אתכם לעשות את זה, אתם לא חייבים.
יואל חסון: כל אחד לפי שיקולו.
יואל חסון: וזו פשרה טובה.
יואל חסון: אם אתם שואלים אותי מה אני הייתי רוצה?
יואל חסון: אני הייתי רוצה לא פחות מ-3, לא פחות מ-4.
יואל חסון: ללכת כפי שהיועץ המשפטי אומר, במקום שיהיה כתוב "איש צוות אחד", 3 אנשי צוות.
יואל חסון: אתם רוצים את זה?
יואל חסון: נלך על זה.
יואל חסון: מה אתם אומרים לגבי פשוט תוספת של יותר מאיש צוות אחד?
יגאל מאור: אגב, אנחנו הסכמנו על איזושהי תוספת, אבי פשוט חזר בו מהסיכום שהיה לנו והחליט על משהו אחר.
יואל חסון: עזוב את אבי, אתה עכשיו מנהל דיון אתי.
יגאל מאור: לא, אני אומר שאנחנו הסכמנו על שניים.
יגאל מאור: אני אמרתי שלדעתי, ואני הארתי את עיניו של אבי לתקנות האלה, קראתי לו לפני שכל הנושא עלה בוועדה, אמרתי לו: תשמע, צריך לעשות פה שינוי, זה לא טוב.
יואל חסון: אני רוצה להציע הצעת פשרה.
יואל חסון: הצעת הפשרה שלי תהיה כזאת: בעל היתר יעסיק ככל האפשר אנשי צוות ישראליים בכלי השיט, ולפחות שני ישראלים דוברי עברית".
אבי לוי: גם זה מקובל.
אבי לוי: למה אתה חוסם אלינו?
יואל חסון: אבי, אני מבקש, מספיק.
יואל חסון: חשבתי שאני לא אשתמש בפטיש, התגעגעתי אליו מביקורת המדינה, שם היה מה לעשות אתו.
יואל חסון: בסדר?
יואל חסון: הסכמנו?
יגאל מאור: לדעתי שווה להכניס פה שיהיה גם איש מקצועי כי טבחים יש לי מפה ועד להודעה חדשה.
איתי עצמון: יש הגדרה בחוק בסעיף 5(ד) כתוב: "בסעיף זה "איש צוות ישראלי" – איש צוות שהוא אזרח ישראלי או תושב קבוע במדינת ישראל שהוסמך למקצוע ימי ולתפקיד בכלי שיט שהם טעוני הסמכה לפי הוראות חוק הספנות (ימאים), תשל"ג-1973".
איתי עצמון: וזה בעצם הסעיף שמכוחו מתקינים את התקנה הזו.
יגאל מאור: נכון, אבל אני מזכיר שיש תפקידי הסמכה בכלי שיט, יש כל מיני תפקידי הסמכה, דיברנו על הנקודה הזאת.
יואל חסון: אתה רוצה שנוסיף - - -
יגאל מאור: העיקר שנשים קצינים פה.
יואל חסון: סליחה, אתה לא מנהל דיון אתם, אתה מנהל אתי, אני מבקש ממך.
יואל חסון: אתה רוצה שנוסיף שאחד מהשניים חייב להיות קצין?
יואל חסון: מאה אחוז, אחד מהשניים יהיה קצין.
איתי עצמון: אני אקרא רגע נוסח ראשוני: "בעל ההיתר יעסיק ככל האפשר אנשי צוות ישראליים בכלי השיט הזר ולפחות - - -
יואל חסון: "ובשום מקרה לא פחות מקצין אחד".
סיגלית ברקאי: למה לא לשנות: "ישרתו אנשי צוות ישראליים ככל האפשר ולפחות איש - - -
איתי עצמון: זה לא משנה, אני מדבר עכשיו ברמה העקרונית.
איתי עצמון: "ככל האפשר אנשי צוות ישראליים בכלי השיט הזר ולפחות שניים כאשר אחד מהם יהיה קצין"?
יואל חסון: קצין.
יגאל מאור: איך שאנחנו כתבנו את זה, ברשותכם.
יגאל מאור: כתבנו: "ואחד מהם - - -
איתי עצמון: מה המינוח המקצועי?
יגאל מאור: זה המינוח, קצין.
יגאל מאור: כתבנו את זה ככה, וזה אולי מקום לשנות את זה בסמנטיקה שלכם: "ואחד מהם בכלי שיט שבהם מצוותים קצינים בתפקיד קצונה".
יגאל מאור: זאת אומרת, אם כלי השיט הוא סירה כזאת שיש בה שני משיטי כלי שיט אני לא יכול לתבוע שיהיה שם קצין.
אבי לוי: מסכים.
יואל חסון: התיקון שלך מקובל עלי, מעולה.
איתי עצמון: ואת המינוח המדויק בחקיקה – אם כתוב באמת קצין או קצין עם תוספת של מילה אחרת – אנחנו נבדוק.
יואל חסון: מקובל הסעיף הזה.
יואל חסון: אני רק רוצה להבין למה אתם בכל זאת נותנים סמכות למנהל לוותר לגמרי?
יואל חסון: את זה אני לא מבין.
יואל חסון: סעיף (ג), למה אתם נותנים למנהל סמכות לוותר?
יואל חסון: באיזה שיקולים?
יגאל מאור: אני אגיד לך.
יגאל מאור: כי אם מישהו מביא לי, ואמרתי גם שיש לי פה בעיה מאוד רצינית על הוויתור הזה, אני צריך להסביר אותו, אבל אם מישהו מביא לי גוררת אופשור, ענקית, הכי מודרניות שקיימות ואומר לי בעל כלי השיט: אני לא יכול להפעיל את זה, אין לך אנשים שמוסמכים לדבר הזה, אין לו הסמכה כזאת.
יגאל מאור: אז יכול להיות שאני אלך לחפש ואם אני לא אמצא אז אני לא אעלה לו, אם אני כן אמצא אני כן אעלה לו.
יגאל מאור: דרך אגב, גם היום חסרים לנו אנשי צוות לדברים האלה.
יואל חסון: מקובל עלי, מאה אחוז.
יואל חסון: אני רוצה להעלות להצבעה את סעיף 13 עם התיקונים והניסוח החדש כפי שהוקרא והוסכם עליו.
יואל חסון: מי בעד סעיף 13?
יואל חסון: אני בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 13 אושר.
יואל חסון: סעיף 14, קדימה.
יואל חסון: קחו יותר.
יואל חסון: מה אתם כאלה זולים?
איתי עצמון: אתם עדכנתם את הסכומים מכיוון שהתקנות הוגשו לפני אי אילו שנים?
יגאל מאור: השאלה שלך היא טובה.
יגאל מאור: לא רק זה, אני שאלתי: למה 557 ולא 557.42?
יואל חסון: מה זה ביחס לעולם?
יואל חסון: כמה לוקחים אגרה במקומות אחרים?
יואל חסון: למה אתם לוקחים סכום כזה נמוך?
יגאל מאור: ניסיתי לברר איך הגיעו דווקא ל-557 ולא ל-552 - - -
איתי עצמון: אני מניח שנעשתה בדיקה כלכלית באגף כלכלה של משרד התחבורה.
סיגלית ברקאי: עשינו תמחיר.
סיגלית ברקאי: נעשה תמחיר לגבי איזה בדיקות אמורים לעשות, העלויות שיש היום נניח בתקנות בטיחות השיט, ודרך זה הוצאנו את התחשיב.
יואל חסון: האמת, אני ממש מופתע.
יואל חסון: אני הייתי בטוח שזה יהיה הרבה יותר כסף.
גל קדר: זה מה שנדרש מכלי שיט ישראלי.
צביקה שפירא: זה מחולק לשניים.
צביקה שפירא: החלק הראשון של 557 שקלים, זה היה המידוד מ-2008 ועד 2011 – שזה היה 514 שקל – שזה התמחיר על העלות של בדיקה ממוצעת של פעם אחת בחודש.
יואל חסון: מה, אי אפשר קצת להרוויח?
יואל חסון: אי אפשר קצת לעשות קופה?
צביקה שפירא: אנחנו ראינו את עצמו כנותני שירות ולא כמקור רווח.
יגאל מאור: לקחנו את הערתו של היושב-ראש בכובד ראש.
יואל חסון: אני מבין, אבל אני אומר לך: כלי שיט, אם תוספי עוד 500 שקלים, לא זה מה שיהיה השיקול שלו אם להיכנס או לא להיכנס.
גל קדר: וזה יכול להיות יצמצם את כלי השיט הזרים שיבואו לעבוד בישראל ולא יפגעו בכלכלה של כלי השיט הקטנים הישראליים.
יואל חסון: טוב, בסדר, אני לא אכנס לזה, בטח היו פה שיקולים, אני מקווה שהם היו טובים.
יואל חסון: כן, קדימה.
יואל חסון: איך זה יוצא בדולרים, 1999, או ביורו, או בדרכמות או לא יודע במה?
איתי עצמון: אגב, זה צריך להיות המנהל הכללי של משרד התחבורה או מנהל רספ"ן?
איתי עצמון: מה מקובל?
סיגלית ברקאי: לא, המנהל הכללי של משרד התחבורה.
איתי עצמון: אוקיי, בסדר גמור.
יואל חסון: מי בעד סעיף 14?
יואל חסון: אין נמנעים, אין מתנגדים, סעיף 14 אושר.
יואל חסון: סעיף 15.
יואל חסון: מי בעד סעיף 15?
יואל חסון: סעיף 16.
יואל חסון: מי בעד 16?
יואל חסון: אני בעד סעיף 16.
יואל חסון: סעיף 17.
יואל חסון: הבנתי, סוג של גרייס, ברור.
יואל חסון: מי בעד סעיף 17?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שסעיף 17 אושר.
איתי עצמון: לגבי התוספות, הוועדה תעיין בתוספות שמוצעות כאן.
יואל חסון: אפשר לאשר את זה עכשיו?
איתי עצמון: זה בעצם כל הפרטים הטכניים והטפסים.
סיגלית ברקאי: כן, ובתוספת הראשונה ב-6(4) צריך יהיה להיות גם ביטוח לאחריות - - -
איתי עצמון: אם היושב-ראש יסמיך אותנו אנחנו נבדוק רק ברמה הטכנית את ההתאמה.
איתי עצמון: ככל שנעשה שינויים בתקנות אנחנו נתאים את הטפסים רק ברמה הטכנית בלבד.
יואל חסון: מאה אחוז, ברמה הטכנית.
יואל חסון: אני מעיין בטפסים, אני רואה את ההוראות, מאה אחוז.
יואל חסון: אפשר להצביע על זה?
יואל חסון: אני מבקש להצביע על כל התוספות כפי שעיינו והוצגו בפני הוועדה, שגם אנשי הייעוץ המשפטי של הוועדה יעברו עליה מבחינה טכנית ויראו שיש התאמות בין התקנות לבין הדברים.
יואל חסון: מי בעד אישור התוספות?
יואל חסון: אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שהתוספות אושרו ואני גם קובע שהתקנות כולן, כפי שהוצגו בוועדה ודווחו, אושרו.
יואל חסון: אני מודה לכולם על הישיבה, תודה רבה.
יצחק וקנין: רבותי, בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא: צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא רכב ומתן שירותים לרכב) (תיקון), התשע"ב-2012.
יצחק וקנין: רבותי, מי מסביר ומציג לנו את הצו?
יצחק וקנין: משרד התחבורה, מי נמצא?
שרית זוכוביצקי: עורכת-דין זוכוביצקי, משרד התחבורה.
שרית זוכוביצקי: צו הפיקוח על מצרכים ושירותים מסדיר את נושא היבוא המסחרי של רכב.
שרית זוכוביצקי: יש בו שני אלמנטים מרכזיים: התנאים לקבלת רישיון היבוא, והתנאים שצריך לתת יבואן שסיפק רכב על-פי רישיון היבוא, והחובות המוטלות עליו אחרי שיווק הרכב ומכירתו לצרכן.
שרית זוכוביצקי: בתיקון זה יש שני היבטים.
שרית זוכוביצקי: היבט אחד הוא שלב נוסף ברפורמה שמבצע משרד התחבורה מאז שנת 2010 לפתיחת ענף הרכב לתחרות.
שרית זוכוביצקי: יש בו אלמנט נוסף שבו אנחנו מחייבים יבואנים לספק רכב לצרכים מיוחדים של אדם.
שרית זוכוביצקי: אלה שני האלמנטים המרכזיים של התיקון המוצע.
שרית זוכוביצקי: בקשר לרפורמה, יש פה הרחבה של סוגי הרכב שניתן לייבא ביבוא מקביל.
שרית זוכוביצקי: יבוא מקביל זה יבוא בידי יבואן שקשור בהסכם עם דילר ולא עם היצרן.
שרית זוכוביצקי: דילר הוא מי שקשור בהסכם עם היצרן.
שרית זוכוביצקי: פתחנו את סוגי כלי הרכב שניתן להביא ביבוא מקביל.
שרית זוכוביצקי: בנוסף עשינו הקלות, חלקן כבר נכנסו לתוקף.
שרית זוכוביצקי: חלק מההקלות, לצורך השלמתן, אנחנו צריכים לתקן את ההגדרות, והן מובאות פה בפנינו.
שרית זוכוביצקי: זה אלמנט אחד.