GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אודליה אסולין דגני: זו תהיה הנחיה לכל הארץ על ידי מנהל השירותים הווטרינריים.
אבי צרפתי: : עוד אלמנט שרציתי להוסיף: בפועל, היום, יש אגרה רגילה, שהיא היום 116 שקלים, ויש אגרה מופחתת לכלב מסורס או מעוקר – 37 שקלים.
אבי צרפתי: יש עוד את תוספת של 300 שקל.
אבי צרפתי: אז כלבים שיקבלו פטור מתהליך של עיקור וסירוס או מהתשלום של ה- 300 שקל בגלל שהם לא מסורסים ישלמו את האגרה הרגילה.
בוריס יעקובסון: 37.
בוריס יעקובסון: יש שתי אגרות, לא 3 אגרות.
פניה קירשנבאום: לא, מתבטלת האגרה של ה- 166 והופכת ל- 300.
אלקנה אפרתי: ובכל מקרה, כאשר משרד החקלאות יפעיל את התקנות זה יהיה - -
אלקנה אפרתי: דבר אחרון, הערה שחשוב להעיר אותה, לתשומת לבם של חברי הכנסת – סעיף (ד)(2) שעוסק בנושא של רישום כלב ככלב טהור גזע.
אלקנה אפרתי: כרגע, למעשה, לדעתי - הסעיף בעל תחולה מאד מאד רחבה, כמעט פרוצה לחלוטין.
אלקנה אפרתי: כרגע: " כלב טהור גזע בתאגיד שאינו למטרות רווח שהוכר על ידי ארגון בינלאומי".
אלקנה אפרתי: אין לנו כאן שום התייחסות למי הוא אותו התאגיד, מי קובע מי התאגיד הזה, ומי הוא הארגון הבינלאומי.
אלקנה אפרתי: זאת אומרת, אין מניעה, לצורך העניין – אני מבין שיש ארגונים כאלה, אבל עדיין אין מניעה - שכל אדם יקים לעצמו ארגון כזה, ואין כאן שום - -
כרמל שאמה-הכהן: בשביל לחסוך 300 שקל?
אלקנה אפרתי: אני לא יודע.
אלקנה אפרתי: אני אתן כדוגמה שבתקנות שאושרו בוועדה, אמנם מעט שונות, תקנות שעוסקות בסוסים טהורי גזע, נקבע שהשר מכיר בארגון מסוים כארגון בינלאומי.
אלקנה אפרתי: פה, כרגע, אין שום דרך לאותו וטרינר - - -
איתן אטינגר: הארגון שלנו, ההתאחדות הישראלית לכלבנות, היא חברה בהתאחדות הבינלאומית, ה- FCI.
איתן אטינגר: הארגון הבינלאומי מכיר רק בעמותה אחת בכל מדינה.
אלקנה אפרתיו: אבל מי אמר שזה הארגון הבינלאומי היחיד?
אלקנה אפרתיו: אולי יש עוד?
איתן אטינגר: אין.
אלקנה אפרתי: ומי אמר שלא יקימו?
אלקנה אפרתי: איך הרופא יכול לדעת את זה?
איתן אטינגר: לי אין בעיה שתכניס את זה לתוך החוק.
אלקנה אפרתי: אנחנו לא יכולים לתת מעמד לארגון ספציפי אלא אם כן אפשר, אולי לקבוע – וצריך לשמוע את עמדת משרד החקלאות – שהוא יכול להכיר בארגון מסוים.
איתן אטינגר: אבל אין ארגון אחר.
אודליה אסולין דגני: הבעיה היא שאין לנו אפשרות, אין את המנגנון להכיר בארגון בינלאומי שבעצם מאגד תחתיו את כלל הגזעים, זאת להבדיל מתקנות ספר העדר לסוסים ששם יש קבוצות, יש ארגונים ספורים שמאגדים בתוכם קבוצות מסוימות של סוסים.
אודליה אסולין דגני: אנחנו לא מדברים פה על 2,000 גזעים של כלבים.
אודליה אסולין דגני: למשרד אין אפשרות לקבוע שארגון מסוים הוא הארגון היחידי.
אודליה אסולין דגני: לכן השארנו את זה פה פתוח, ומצד שני, כמו שנאמר כאן, אנחנו לא יכולים במסגרת החוק להכיר בעמותה ספציפית, לנקוב בשמה, במסגרת החוק.
אודליה אסולין דגני: לכן השארנו את זה פה פתוח, כדי שבעצם כל תאגיד שמוכר על ידי ארגון בינלאומי יוכל בעצם לרשום את נתוני הכלבים.
אודליה אסולין דגני: כרגע, אם בישראל יש רק את העמותה, אז זו תהיה העמותה, אבל אנחנו לא יכולים לשלול מתאגיד אחר, שיקום ויוכר על ידי איזשהו ארגון בינלאומי שהוא גם מוכר, את האפשרות לרשום.
אלקנה אפרתי: אז איך יידע נותן הרישיון להבחין?
אודליה אסולין דגני: לפי מה שהבנתי כאן, גם לפי שיחות עם אנשי ההתאחדות הישראלית לכלבנות, זה שהכל פתוח לציבור באינטרנט, אפשר לדעת מי הארגון שמרכז בעולם את רישום הכלבים – ה-FCI.
אודליה אסולין דגני: זה הארגון שמאגד היום את רישום הכלבים הגזעיים בעולם.
אודליה אסולין דגני: הוא הכיר בהתאחדות הישראלית לכלבנות.
אודליה אסולין דגני: מבחינתנו, ההתאחדות הישראלית – אם ארגון כזה הכיר בה, אז זה התאגיד בישראל שמנהל את הרישום של הכלבים הגזעיים.
איתן אטינגר: אני רוצה להוסיף: נניח, לדוגמה, שמכריזים על גזע חדש באיזושהי מדינה.
איתן אטינגר: הגזע הזה, רק אם הוא מקבל הכרה מה- FCI נחשב כגזע גזעי מוכר.
איתן אטינגר: ואז, המדינות החברות – הן מקבלות, אוטומטית, את הסמכות לטפל בגזע הזה.
איתן אטינגר: כך שאין כאן פריצה.
אלקנה אפרתי: רק אתם נותנים - - כאלה?
איתן אטינגר: רק אנחנו מוציאים תעודות במדינת ישראל שמוכרות בכל העולם.
איתן אטינגר: אגי אתן דוגמה: אם אני עושה עכשיו תערוכה, היא מתפרסמת באופן אוטומטי ב-155 מדינות .
איתן אטינגר: ולהפך – אני יודע על כל תערוכה שמתקיימת.
איתן אטינגר: לי אסור, למשל, לקיים תערוכה במרחק של 5,000 מייל ממדינה אחרת שמקיימת בו זמנית את אותה תערוכה.
איתן אטינגר: הדבר הזה מאד מסודר וממוחשב.
אלקנה אפרתי: כשאנחנו כותבים דבר כזה בחקיקה, אי אפשר, כי יבוא אדם אחר ויגיד – גם אני עומד בתנאים.
איתן אטינגר: אין דבר כזה.
אלקנה אפרתי: אולי יהיה.
אורית נוקד: אני יכולה לעזור – עם ה-FCI, אני יכולה לעזור לכם בהנחה שאתם מתייחסים לפרלמנט האירופי כאיזה שהוא גוף שאתם מכירים בו.
אורית נוקד: הפרלמנט האירופי מכיר ב- FCI , שזו ההתאחדות העולמית שאנחנו נותנים לה את הדין ואנחנו נגזרים ממנה.
אורית נוקד: זה די דומה לכדורגל.
אורית נוקד: אני לא מבינה בכדורגל, אבל הבנתי כיום שיש התאחדות אחת עולמית לכדורגל, שהיא זו שנותנת את הסמכות להתאחדות לכדורגל פה בארץ.
אורית נוקד: אז הפרלמנט האירופי עובד במשותף עם ה- FCI בארצות ה - -
אלקנה אפרתי: אנחנו פה, לפחות כרגע, בפרלמנט הישראלי, והוא זה שצריך להכריע אם הוא מכיר או לא.
אלקנה אפרתי: לכן אני אומר – כרגע, משרד החקלאות, אני מבין, לא מעוניין להכיר.
בוריס יעקובסון: אין לנו מנגנון.
בוריס יעקובסון: אנחנו לא - - , אפשר להכיר בכל ארגון.
אודליה אסולין דגני: להבדיל מבקר, למשל – ספר עדר לבקר, שיש גם את הידע וגם את הנתונים למשרד, וגם מבחינת הענף החקלאי שאפשר לעשות את הרישום הזה.
אודליה אסולין דגני: במקרה של כלבים זה לא קיים.
אודליה אסולין דגני: אין כזו תשתית במשרד.
בוריס יעקובסון: אני מציע להשאיר את זה כך.
בוריס יעקובסון: אם מדברים על פירוקים – הרי גם מדינות התפרקו.
בוריס יעקובסון: אז לא רק ארגונים מתפרקים.
בוריס יעקובסון: מחר יכול הארגון הזה להתפרק.
בוריס יעקובסון: הכל יכול להיות.
בוריס יעקובסון: אז מנהל, בשיקול דעת, יפרסם פעם בשנה ויגיד שזה המצב להיום.
בוריס יעקובסון: זו דעתי.
בוריס יעקובסון: אנחנו במדינה כל כך קטנה שלא יבוא מישהו מהירח עם איזושהי תעודה, ולא יכירו בו.
אלקנה אפרתי: אז מה ההצעה שלכם, לגופו של עניין?
אלקנה אפרתי: להשאיר את הנוסח, אבל אתם מתכוונים להוציא איזה שהם כללים בעניין הזה?
אודליה אסולין דגני: אנחנו מתכוונים להוציא הנחיות מקצועיות לרופאים הווטרינריים הרשותיים כיצד, בעצם, לבדוק את המסמכים האלה, את הבקשה הזו, שתוגש מטעמים של כלב שהוא טהור גזע.
איתן אטינגר: אני חייב להגיד, גם בנושא של הפירוקים – הרי קורים דברים כאלה בעולם.
איתן אטינגר: היו פירוקים.
איתן אטינגר: עוד פעם: הארגון המתפרק, אחד הפלגים האלה – חייב לקבל את ההכרה של ה- FCI.
איתן אטינגר: אם ארגון מתפרק הוא גם מאבד את החסות של ה- FCI.
איתן אטינגר: ה- FCI מכיר רק בארגון אחד במדינה אחת.
איתן אטינגר: אין דבר כזה שהוא מכיר ביותר.
אבי צרפתי: נושא שלא עלה פה – נושא של נכים וכלבי נחיה.
אבי צרפתי: כלבי נחיה מוכרים בארץ למטרות נחיה והם פטורים מכל תשלום- לגבי אגרות, לגבי חיסונים, בקרב הרשויות.
אבי צרפתי: יכול להיות שיש מקום קודם כל גם להתחשב בעניין הזה, ואולי גם לנסות להרים את הכפפה שחברנו העלה בנושא של שימוש של כלבים כבני לוויה של נכים, בסוגים מסוימים או במטרות מסוימות - ואיכשהו לנסות להכניס את זה גם כן.
לאה ורון: אז מה אתה מציע?
אבי צרפתי: זה משהו שצריך לחשוב עליו.
אבי צרפתי: בפירוש יש בזה איזשהו עניין.
פניה קירשנבאום: מי יממן את זה, הרשויות?
בוריס יעקובסון: מעמד הנכה מוכר, נכון?
בוריס יעקובסון: אם יש לו תעודת נכה – אז תוציאו אותם.
בוריס יעקובסון: אז כמה יהיו עוד?
פניה קירשנבאום: ומשרד החקלאות מוכן לקחת את זה על - -
בוריס יעקובסון: לא משרד החקלאות – זה הרשויות.
בוריס יעקובסון: אם זה יהיה בתקנות.
אבי צרפתי: לא, לא.
אבי צרפתי: הרשויות המקומיות מבצעות את החיסונים ואת מתן הרישיונות.
אבי צרפתי: בחלק מהמקומות אנחנו - - -.
אלקנה אפרתי: יש הרבה הגדרות בהרבה מקומות.
לאה ורון: זה הקושי.
לאה ורון: הקושי הוא הגדרה של נכה.
אלקנה אפרתי: מעבר לזה, כמו שכיום יש פטורים בתקנות, שמשרד החקלאות קבע, גם כשאנחנו סוגרים פה זה לא סוגר את האפשרות של משרד החקלאות לתת - - -
משה בר: אני חושב שנכים יכולים לקחת – מי שיש לו 75%, ומרותקים לכיסא, ו-105% שר"מ, שאלה הנכים הקשים שגם זקוקים לכלב, גם לעזרה בבית וגם מחוץ לבית, כשהם יוצאים - - הם בפחד.
חיים שוורצנברג: מה הקשר לעיקור וסירוס?
משה בר: אני לא מדבר רק על עיקור וסירוס.
משה בר: עיקור וסירוס עולה כסף לנכה, גם.
משה בר: תנו לו את זה בחינם, הוא גם יעשה את זה.
משה בר: אני ביקשתי שלא ייקחו כסף.
פניה קירשנבאום: אני, כדי לא לעכב, בגלל סיטואציה כזו או אחרת – נצביע על החוק כמו שהוא, ואני מבטיחה לך שנלך לתוספת שתגדיר את הטיפול בכלבים המוחזקים על ידי נכים, ושם, בחוק הזה, נרחיב את המושג מה זה נכה, מה ההגדרות, ונטפל בזה.
משה בר: אין שום בעיה.
משה בר: נשמח לעזור לכם.
יעל ארקין: אבל אל תשכחי שאם הוא מעקר את הכלב בשנה הראשונה, עיקור אצלנו, ב "תנו לחיות לחיות", עולה 250 שקלים.
משה בר: זה לא רק 250 שקלים.
משה בר: יש לו את הזריקות.
משה בר: יש לו כל 3 חודשים זריקה נגד תולעים - - -
קריאות: זה לא קשור לפה.
משה בר: אבל כל זה עולה לנכה כסף.
משה בר: מאיפה הוא יביא את זה?
משה בר: נכה מקבל 2,400 שקל.
יעל ארקין: אבל אנחנו לא מדברים על חיסונים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש להפסיק את הוויכוח הזה.
אלקנה אפרתי: מעבר לנוסח שהוקרא מה שסוכם זה שהתוספת תהיה בסך של 300 שקלים יותר.
אלקנה אפרתי: תהיה תוספת: "ורשאי יהיה המנהל לתת פטור מחמת גיל או מצב בריאותי מסוים, וזאת אף ללא הגשת בקשה" – זה מתייחס לסעיף קטן (ה) שנוסף.
אלקנה אפרתי: תחילתו של חוק זה תהיה חצי שנה מיום פרסומו.
יעל ארקין: מה לגבי ההחרגה של הכלבים הגזעיים?
אלקנה אפרתי: זה כבר הוקרא.
אלקנה אפרתי: מה שציינתי עכשיו זה מעבר למה שהוקרא.
משה גליקו: יש כאן סתירה לוגית.
משה גליקו: למה השר צריך לקבוע תוספת שלא תפחת מ-300 שקל, אם זה קבוע בחוק כבר שהתוספת של 300 שקל היא בחוק?
משה גליקו: מה המנדט שיש לשר?
קריאה: רק הבסיס השתנה.
כרמל שאמה-הכהן: יתווספו 300 שקלים לאגרה המשולמת.
אלקנה אפרתי: למשרד המשפטים יש התייחסות?
אלקנה אפרתי: כי אחרת, להבנתי, זה צריך להיות: "אגרה המשולמת בעד רישיון להחזקת כלב שאינו מסורס או מעוקר תהיה גבוהה ב-300 ₪...", ואז, במקרה הזה, הוראת התחילה תהיה חצי שנה מיום תחילתו של חוק זה.
אלקנה אפרתי: זו בעצם תהיה התחילה, בלי המתנה לתקנות שמביא המשרד.
פניה קירשנבאום: הוא חייב תוך חצי שנה לתת תקנות - - -
משה גליקו: לא צריך תקנות במצב הזה.
משה גליקו: במצב הקיים, אם רוצים להעלות את זה ב-300 שקלים, לא צריכים תקנות.
אלקנה אפרתי: המשמעות של זה היא שזה לא יתעדכן, כי מנגנון העדכון קבוע בתקנות ולא בחוק.
אלקנה אפרתי: התקנה שעוסקת בעדכון קובעת: "הסכומים הקבועים בתקנה 20 ישתנו אחת ל...." - - -
פניה קירשנבאום: אז למה אתם מתעקשים?
פניה קירשנבאום: אז שזה לא יפחת מ- 300 שקל, ואז השר יכול לקבוע, ואז יש לזה גם מנגנון עדכון, למה צריך להתעקש?
אלקנה אפרתי: אם חוזרים לנוסח המקורי, עדיין – שיקול הדעת הוא בידי השר.
לירז דמביץ כהן: אני מהלשכה המשפטית של משרד האוצר.
לירז דמביץ כהן: אנחנו מתנגדים.
לירז דמביץ כהן: הנוסח שהוסכם אתנו זה בלי "לפחות", זה סכום אחד קבוע.
פניה קירשנבאום: אבל אתם מבינים את ההשלכות?
פניה קירשנבאום: אני מבינה שאתם מתנגדים, אבל – אתם מבינים את ההשלכות – שאין מנגנון הצמדה, ואין מנגנון החלטה של השר.
לירז דמביץ כהן: זה לא נורא, בעינינו.
לירז דמביץ כהן: אני חושבת שהצד השני של המטבע, שהסכום הזה ישחק ויהיה גבוה – יביא לבעיות יותר - - -
אלקנה אפרתי: אז זה יעמוד על 300 שקלים.
אלקנה אפרתי: הסכום האמור יהיה צמוד למדד המחירים לצרכן ויעודכן מדי שנה כמו שנעשה בתקנות?
בוריס יעקובסון: ב- 1 בינואר של כל שנה, כי יש כל מיני תקנות אצלנו מעודכנות בכל מיני תאריכים.
אודליה אסולין דגני: תקנה 22 לתקנות בעצם מדברת על עדכון הסכומים לפי המדד ואז יש את העניין שסכומים נקובים בתקנה 20 ישתנו ב-1 לינואר של כל שנה.
אלקנה אפרתי: אז המנגנון יהיה בדומה למנגנון של התקנות?
אודליה אסולין דגני: כן.
לאה ורון: חברת הכנסת קירשנבאום מצביעה במקום חבר הכנסת אילטוב.
לאה ורון: בעד אישור הנוסח – 2
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את הדיון של ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הצעות חוק פרטיות לתיקון פקודת מסילות הברזל (חיוב מוגדל בשל נסיעה ללא כרטיס ברכבת מקומית – הפחתת סכום וערר), התשע"ב–2012, של חברי הכנסת רותם ואילטוב, והצעה מקבילה של חברי הכנסת מקלב וגפני.
לאה ורון: אדוני ודאי מציע לאחד אותן.
כרמל שאמה-הכהן: לאחד?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד מיזוג ההצעות?
כרמל שאמה-הכהן: המיזוג אושר פה אחד.
דוד רותם: לא צריך אישור של ועדת הכנסת?
איתי עצמון: הוועדה רשאית בהחלטתה לפי סעיף 79 לתקנון.
כרמל שאמה-הכהן: הולכים לנוסח החדש?
כרמל שאמה-הכהן: אתה בא עם הנוסח שמולנו, זה הנוסח הממשלתי?
דוד רותם: ועדת השרים אישרה את החוקים האלה בתיקונים מסוימים, כאשר גובה הקנס לא אושר לנו, ולכן זה הורד.
דוד רותם: וצריך לדון בוועדת הערר בהשגה, כאשר יש פה שני דברים שצריך להכניס: אחד, זו הוראת מעבר לגבי מה יקרה עד היום שבו תוקם ועדת הערר, כי התחולה היא שלושה חודשים לגבי ועדת הערר.
דוד רותם: הדבר השני, זה מתי מתחיל חיוב הריבית.
דוד רותם: לא, כי אני יודע שמשרד המשפטים - - -
יערה למברגר: מה הדבר השני?
דוד רותם: מתי מתחיל חיוב הריבית.
יערה למברגר: אה, מתי מתחיל חיוב הריבית.
יערה למברגר: זה הוסדר.
לאה ורון: הצעת נוסח ממשרדי הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: מי מתחיל להקריא את הנוסח?
דוד רותם: אתה רוצה שאקריא?
דוד רותם: ההסבר נורא פשוט.
דוד רותם: בדרך כלל על ועדת ערר כזאת הולכים היום לבית-משפט שלום.
כרמל שאמה-הכהן: במקום לוועדת ערר.
דוד רותם: אחרי ועדת ערר.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי ועדת ערר.
דוד רותם: מה שקורה פה, זה שאפשר יהיה להגיש ערעור ברשות.
דוד רותם: צריך קודם כל לפנות לבית-המשפט, לקבל רשות, ואז אפשר יהיה להגיש ערעור על ההחלטה של ועדת הערר.
אורי מקלב: לצמצם את האפשרות של המערער.
דניאל הרשקוביץ: הפכו את זה מזכות לרשות.
דוד רותם: כן, זה ערעור ברשות ולא ערעור בזכות.
דניאל הרשקוביץ: אחרי שנתנו להם את ההשגה, זה בסדר.
דוד רותם: לא צריך להגזים, אין גם זה וגם זה וגם זה.
אורי מקלב: לצמצם את האפשרות של הערר.
דוד רותם: וממילא בסוף הולכים לבג"ץ, אז זה לא משנה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כל מה שאומר הסעיף הזה?
דוד רותם: כן, זה כל מה שאומר הסעיף הזה.
דוד רותם: (ד3), אתה מתכוון.
כרמל שאמה-הכהן: לא רק (ד3), לא.
כרמל שאמה-הכהן: כל סעיף 1.
לאה ורון: לא, כל סעיף 1 להצעת החוק.
דוד רותם: אה, כל סעיף 1.
דוד רותם: סליחה, חשבתי שאתה מתכוון רק ל-(ד3).
אורי מקלב: זו לא ועדת החוקה.
דוד רותם: לא, זו לא ועדת החוקה.
דוד רותם: פה צריך להסביר מה אומר החוק.
דוד רותם: בחוק הזה בעצם מה שקורה, זה שאנחנו גם מאפשרים השגה - - -
אורי מקלב: ההליך הראשון.
כרמל שאמה-הכהן: ההליך הראשון זה השגה.
כרמל שאמה-הכהן: דהיינו, בעל ההיתר עצמו בודק.
דניאל הרשקוביץ: החברה.
דוד רותם: החברה בודקת.
דניאל הרשקוביץ: מחזירה תשובה.
דוד רותם: וצריכה לתת תשובה, ואז יש על זה ועדת ערר.
דניאל הרשקוביץ: שזה חדש.
דוד רותם: שזה חדש.
דוד רותם: ועדת הערר מורכבת ממי שכשיר להתמנות לשופט של בית-משפט שלום, נציג משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים ונציג ציבור.
אורי מקלב: המודל שקיים בוועדת ערר זה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמו בחוצה-ישראל.
אורי מקלב: ובעוד מקומות.
דוד רותם: כל ההוראות של חוק בתי-הדין המינהליים יחולו על ערר על ועדת הערר, בשינויים המחויבים להחלטה הסופית של ועדת הערר – אפשר ברשות לוותר על בית-המשפט המחוזי.
כרמל שאמה-הכהן: משרד המשפטים?
דין ליבנה: מסכימים לנוסח שהצעתם.
כרמל שאמה-הכהן: מסכימים?
דין ליבנה: כמובן שמסכימים.
איתי עצמון: אני רק רוצה לציין לעניין סעיף קטן (ד3) המוצע, שבו מחילים את הוראות חוק בתי-דין מינהליים – להפנות את תשומת הלב לכך שסעיף 54 לחוק בתי-דין מינהליים מסמיך את שר המשפטים לקבוע הן "שיעורים או שיעורים מרביים של הוצאות ושכר טרחה, לבעלי דין או לעדים" וכן אגרות, והאגרות האלה מגיעות לאישור ועדת החוקה.
איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי שוועדת הכלכלה, שמטפלת בכל החוק, תטפל גם בזה.
דוד רותם: לא, לא ראוי שוועדת הכלכלה, ראוי שוועדת החוקה תתעסק בהוצאות.
כרמל שאמה-הכהן: באגרות של בית-המשפט?
איתי עצמון: רק בנושא של האגרות.
דוד רותם: זה יישאר בוועדת החוקה.
דוד רותם: זה תמיד נשאר בוועדת החוקה.
דוד רותם: מוועדת החוקה לא לוקחים שום דבר.
לאה ורון: יש לנו עוד כמה דברים שאנחנו יכולים להעביר לאדוני.
דוד רותם: אין שום בעיה, תעבירו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עשירים.
דוד רותם: גם אני עשיר, אבל אצלי עובדים חמישה ימים בשבוע.
לאה ורון: אצלנו עובדים עד חצי הלילה.
כרמל שאמה-הכהן: איפה עובדים חמישה ימים בשבוע?
דוד רותם: בוועדת החוקה.
כרמל שאמה-הכהן: רגע, עוד לא אושר הסעיף.
יערה למברגר: סעיף-סעיף.
כרמל שאמה-הכהן: התחלת את סעיף 2?
כרמל שאמה-הכהן: רגע, גם לי יש הערות.
כרמל שאמה-הכהן: עם כל הכבוד.
אורי מקלב: יש לך הרגלים רעים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא רץ – "פותחים לו".
כרמל שאמה-הכהן: ב-(ד2), לגבי הרכב הוועדה – שתהיה לפחות אשה אחת בהרכב.
אורי מקלב: אין – ועדת החוקה.
דין ליבנה: אדוני, אם יורשה לי, אין צורך לקבוע את זה בחוק הפרטיקולרי.
דין ליבנה: זה מינוי של שרים, יש הנחיות ליועץ המשפטי לממשלה.
דין ליבנה: שצריך לעשות ייצוג הולם.
כרמל שאמה-הכהן: אין ועדות ערר בהן רק גברים?
דין ליבנה: לא בדקתי את כל ועדות הערר באופן רוחבי.
כרמל שאמה-הכהן: אוי, באמת, נו.
כרמל שאמה-הכהן: זה סותר את ההוראות שלכם?
דוד רותם: אבל לא צריך.
יערה למברגר: לא נתחיל לכתוב עכשיו – עכשיו זה משתמע - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו כותבים את זה כל הזמן בוועדת הכלכלה.
איתי עצמון: אושרו כבר כמה וכמה סעיפים כאלה.
כרמל שאמה-הכהן: כמה סעיפים, כן.
דין ליבנה: בוועדות ערר?
כרמל שאמה-הכהן: בוועדות ובמועצות – בכל מיני.
יערה למברגר: בוועדת ערר יש פה שלושה נציגים.
יערה למברגר: אני לא כל כך מבינה מה הצורך.
יערה למברגר: יש את ההנחיות הכלליות – משרד המשפטים אפילו מקפיד עליהן.
יערה למברגר: במחלקה של דין, הוא יכול להיות עד לזה שמקפידים על קיום ההנחיות.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אותך, אתה יכול להתחייב לי לפרוטוקול שאין ועדת ערר שאין בה אשה.
יערה למברגר: אבל ייצוג הולם גם לא אומר שלא תהיה ועדת ערר, שלא תהיה בה אשה.
יערה למברגר: אם יש ועדת ערר - - -
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אנחנו רואים שונה.
דין ליבנה: אני לא יכול להתחייב שאין ועדת ערר שאין בה אשה.
דוד רותם: יכול להיות שיש ועדות ערר שאין בהן אשה.
דוד רותם: אבל אתה יודע יש גם ועדת חקירה של חבר הכנסת טיבי, אז אני לא יכול למלא את כל הדרישות.
דוד רותם: זה ילך באופן הגיוני.
דוד רותם: מכיוון שמי שצריך למנות נציגים זה שר המשפטים ושר התחבורה, חזקה עליהם שימנו נציג שעונה על דרישות - - -
דין ליבנה: ועל היועץ המשפטי שלהם, כשהוא בודק את המינוי לפני היועץ המשפטי לממשלה, חובה עליו לציין בפניהם, אין פה אשה, תחזרו, תביאו לי ייצוג הולם.
דין ליבנה: אם יהיה פה רק נשים, אז זה לא ייצוג הולם לצד השני.
דוד רותם: עוד פעם יועץ משפטי בעסק?
איתי עצמון: היועץ המשפטי הוא בכל ה - - -
דוד רותם: בכל בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני שואל אותך, אתה יכול להגיד לי – הנקודה ברורה וחדה – אתה יכול להצהיר כרגע לפרוטוקול, שאחרי כל היועץ המשפטי שבודק וההוראות שלכם וההקפדה שלך, אין מצב כזה היום במדינת ישראל?
יערה למברגר: לא נגיד אין מצב כזה, גם כי נגיד יש ועדות שבהן יש הרכבים מאוד מיוחדים.
יערה למברגר: ככל שאתה עושה הרכב שיש בו תנאים מסוימים אחרי התייעצות עם זה, לפי רשימה – לפעמים אם אתה מכריח קריטריונים כאלה, אתה מסכל את המטרה של מי שהנציג הזה אמור להיות.
יערה למברגר: סתם, נציג ארגון זה וזה שמייצג, אם יש שם רק גברים - - -
כרמל שאמה-הכהן: אין פה נציג ארגון, לא, סליחה.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה מינויים.
יערה למברגר: אז אתה שאלת על כל ועדות - - -
דין ליבנה: שאלת על כל ועדת ערר.
יערה למברגר: שאלת באופן כוללני.
יערה למברגר: לא יכולה לתת לך תשובה גורפת.
כרמל שאמה-הכהן: לא דיברתי על איפה שיש אילוצים אחרים.
דין ליבנה: יש בשירות המדינה מעל 200 ועדות ערר שונות.
יערה למברגר: אני יכולה לתת לכם דוגמה לאילוצים.
יערה למברגר: למשל, בהצעת חוק שהיתה – אני לא יודעת את השם המדויק עכשיו – למרכז להנצחת מורשת גוש קטיף, היה כתוב נציג אחד הארגונים, אחר כך כשבאו למנות, היה קושי למצוא, כי לא היה ארגון כזה.
יערה למברגר: לפעמים אנחנו מכניסים את עצמנו לסד כזה, שבאים - - -
כרמל שאמה-הכהן: יש נשים.
כרמל שאמה-הכהן: לא חסרות נשים במדינה.
כרמל שאמה-הכהן: לא שולח אותך לאיזה ארגון של גוף קטיף עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: נשים, 50% מהאוכלוסייה, לפחות.
דוד רותם: אתה לא סומך על שר המשפטים?
כרמל שאמה-הכהן: שר המשפטים זה – אני לא יכול לסמוך - - -
לאה ורון: אולי על הנוכחי כן.
לאה ורון: הוא לא יודע מי יהיה אחרי זה.
כרמל שאמה-הכהן: על שר המשפטים אני לא יכול לסמוך בהגדרה, כי הוא משתנה.
יערה למברגר: יש הנחיות יועץ מאוד ברורות בעניין הזה.
יערה למברגר: הן גם מיושמות בצורה מאוד דווקנית על-ידי משרד המשפטים.
יערה למברגר: אני יכולה להגיד שבכמה סיטואציות, שבהן הייתי מעורבת בעבודה על מועצות וועדות, קיבלנו הערה כזאת ועשינו סיבוב חוזר.
אורי מקלב: אני רוצה אימא, לא סתם אשה.
אורי מקלב: אשה שהיא אימא.
אורי מקלב: - - - אימא עם עגלה - - -
דוד רותם: אדוני היושב-ראש, אגיד לך דבר אחר, אם לא ימנו אשה, זה לא יעמוד בביקורת הבג"ץ.
כרמל שאמה-הכהן: מי ילך לעשות על זה ביקורת?
דוד רותם: מה זה מי ילך?
כרמל שאמה-הכהן: הכול עובר במדינה הזו, הכול נשטף.
דוד רותם: תגיד, יש פה ארגוני נשים, אני לא מבין – על כל ועדה מגישים בג"ץ.
יערה למברגר: תראה, אני הבן-אדם האחרון שיגיד משהו נגד זה.
יערה למברגר: אבל אני פשוט לא חושבת שיש - - -
כרמל שאמה-הכהן: זו המדיניות של הוועדה כל עוד אני יושב-ראש בה, ואנחנו מקפידים על זה.
דוד רותם: ומתי אתה מפסיק להיות?
דוד רותם: בשבוע הבא?
דוד רותם: לפי ההסכם עם קדימה זה היה צריך להיות לפני חודש וחצי, אבל יש אלוהים בשמים.
דוד רותם: אה, לא, עזוב, אם זה עם הסכמים עם קדימה, זה - - -
לאה ורון: והוא נענה לתפילות.
קריאה: היא נענתה.
דוד רותם: הסכמים עם קדימה זה לא דבר שצריך לקיים.
יערה למברגר: אדוני, יש לי קושי לקבוע סעיפים כאלה – אמרתם שעשיתם את זה בוועדות הקודמות, אבל אני מרגישה קושי, כי אני מרגישה שזה משפיע לנו אחר כך פרשנית על ועדות קבועות.
יערה למברגר: זה יכול בסוף להביא לתוצאה הפוכה ממה שאדוני בא להשיג.
דין ליבנה: נכון, ובוועדות ערר אין.
דין ליבנה: יכול להיות ששמתם את זה בכל מיני ועדות מינהליות, שזה משהו קצת אחר - -
יערה למברגר: במועצות.
דין ליבנה: - - או במועצות, אבל בוועדות ערר, בתור - - - משרד המשפטים, לא ידוע לי שיש הוראה כזו באף ועדת ערר קיימת.
דין ליבנה: וזה עלול לעשות גם השלכות רוחביות הפוכות למקומות אחרים.
יערה למברגר: אתה שם את זה פה בתוך כל החומרים, עובדה שכאן מצאו לנכון להציע את זה, לכן זה כנראה - - -
דין ליבנה: ולכן לא צריך לעשות את זה בוועדות אחרות.
דין ליבנה: יש מעל 200 ועדות ערר בגופים שיפוטיים אחרים.
דין ליבנה: זה לא נכון לעשות את זה פה.
דין ליבנה: במיוחד בגלל שיש הנחיה שמחייבת לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה אומר היועץ המשפטי?
איתי עצמון: אני לא בדקתי בדיקה רוחבית לגבי ועדות ערר.
איתי עצמון: אני יודע, כעובדה, מכיוון שהייתי במספר דיונים של הוועדה הזאת, שלגבי מספר גופים, הוועדה קיבלה את הערת היושב-ראש והוכנסה הוראה מעין זו.
כרמל שאמה-הכהן: על השלכות רוחב אין מה לדאוג, כי זה חקיקות בעבר.
איתי עצמון: אבל שוב, אני אומר, לא בדקתי את כל ועדות הערר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני מוסיף משהו בעתיד, אני לא חייב לשנות כל הזמן בעבר, וזה לא משליך על זה.
יערה למברגר: לא, זה לא רק העבר.
יערה למברגר: מחר מוסיפים ועדת ערר בוועדת כספים ולא שמים – גם חקיקות מקבילות שעוברות באותו זמן.
דוד רותם: אמשיך?
כרמל שאמה-הכהן: אתה תבדוק את זה עד קריאה שנייה ושלישית?
דוד רותם: מקסימום נוסיף את זה בקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: זה ממילא יישאר פה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 להצעת חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (תיקון מס' ..) (ערר על חיוב מוגדל בשל נסיעה ללא כרטיס ברכבת מקומית), התשע"ב–2012, אושר.
דוד רותם: סעיף 2 גם כן אושר?
כרמל שאמה-הכהן: לא, תקריא אותו.
גיתית שיינין: יש לנו הערות על הסעיפים הראשונים.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי על הערות.
גיתית שיינין: אה, לא, אנחנו מרימים את היד.
גיתית שיינין: אנחנו פשוט – בנימוס.
דניאל הרשקוביץ: לא, זה כבר יפה לראות.
לאה ורון: אצלנו מדברים עם רשות דיבור, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: כן, מה ההערות שלכם?
יהודה שושני: צהריים טובים, ראשית, "סיטיפס" לא מתנגדת להקמת ועדת ערר.
יהודה שושני: עם זאת, אנחנו רוצים להדגיש שוועדה כזאת אינה מחויבת, לא לפי החוק הקיים ולא לפי החוזה שנחתם בין הזכיין לבין המדינה.
יהודה שושני: "סיטיפס" היום ביצעה ומבצעת באופן יזום, מיוזמתה האישית, מנגנון לטיפול בבקשות לביטול דרישות לחיוב מוגדל.
יהודה שושני: עם זאת, אני רוצה לציין ולהדגיש, ששינוי החוזה והחוק להקמת ערר כרוך בעלויות ובהשלכות נוספות לזכיין, אשר אף הוצגו למדינה בכתב ובעל פה.
יהודה שושני: אני רוצה לציין – וכבודו, אנחנו כבר דנו על זה לפני מספר חודשים – ציינתי גם כשדנו על החוק, שבו היינו ממודרים בקבלת החומר בזמן, וזו פעם שנייה במהלך השנה האחרונה שהמדינה בוחרת לעקוף הסכם בו התקשרה עם גורם פרטי.
יהודה שושני: ואני רוצה להזכיר, זה גורם פרטי שיש בו גורמים בין-לאומיים, במקרה הזה צרפתים, באמצעות חוק.
יהודה שושני: ואנחנו חושבים שבאופן כזה שיטתי שבו המדינה בוחרת לעקוף הסכמים שהתחייבה בהם, על-ידי חקיקה, לא מקובלים על ידינו.
יהודה שושני: בכל מקרה, אנחנו נמשיך להציג את ההערות הפרטניות שלנו כשניכנס יותר לעומק להצעת החוק, כדי שיתקדם הליך החקיקה.
יהודה שושני: אני רוצה לומר משפט אחרון – הגענו לכאן, ישבנו בחוץ, והופתענו לקבל נוסח חדש שמוצע על-ידי משרדי הממשלה רק דקות ספורות לפני שנכנסנו לדיון הזה.
יהודה שושני: בהצעה המקורית נאמר, כי הן מבקשות ליישם, ליישב מנגנון דומה לזה שקבוע לגבי פרויקטים שקיימים במדינה, כמו למשל כביש חוצה-ישראל, מנהרות הכרמל ונתיבים מהירים.
יהודה שושני: מעיון ראשוני, כשהסתכלנו בהצעה המעודכנת, היא שונה באופי שלה באופן מהותי מהמנגנונים הקבועים באותם פרויקטים.
גיתית שיינין: אם אני יכולה להוסיף, בבקשה, כמה מלים.
גיתית שיינין: דבר ראשון, כפי שאמר מר שושני, ההצעה הזו חורגת גם ממה שהוצג לנו לגבי ההצעה הקודמת, שגם היא כשלעצמה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן אתם כבר פעילים?
גיתית שיינין: כמה זמן אנחנו פעילים?
גיתית שיינין: מ-19 באוגוסט.
גיתית שיינין: ואם נזכיר, אז בדיוק בין - - -
יערה למברגר: בתשלום.
כרמל שאמה-הכהן: מתי יצא הקנס הראשון?
גיתית שיינין: התחלנו לגבות תשלום - -
כרמל שאמה-הכהן: מינואר?
גיתית שיינין: - - ב-1 בדצמבר, התחילו - -
יערה למברגר: להטיל קנסות.
גיתית שיינין: - - להטיל דרישות לחיוב מוגדל - - -
כרמל שאמה-הכהן: בינואר?
גיתית שיינין: בינואר.
גיתית שיינין: אבל זה גם למעשה לא היה בינואר, זה היה - - -
שי אייזנברג: בינואר.
יהודה שושני: בינואר.
כרמל שאמה-הכהן: כמה קנסות כאלה הונפקו עד עכשיו – בסכום?
יהודה שושני: עד עכשיו הונפקו 16,000 קנסות.
כרמל שאמה-הכהן: 16,000 כפול כמה?
דין ליבנה: 180.
יערה למברגר: 180.
אורי מקלב: 186.6.
יערה למברגר: לא, 180 פלוס מחיר הנסיעה.
יערה למברגר: החיוב המוגדל זה הפיצוי הכספי ומחיר הנסיעה.
יערה למברגר: למעשה, אנחנו מדברים פה לא על קנס אלא על פיצוי כספי מוגדל.
גיתית שיינין: נכון, זה לא קנסות.
כרמל שאמה-הכהן: שלושה מיליון שקלים?
כרמל שאמה-הכהן: כמה סכום הקנסות?
כרמל שאמה-הכהן: תסביר.
יהודה שושני: לא, ממש לא.
יהודה שושני: ברשותך, הוטלו 16,000, מתוכם ביקשנו לביטול החיוב המוגדל כ-50%, בערך כ-8,000.
גיתית שיינין: הגיעו אלינו.
יהודה שושני: הגיעו אלינו לבקשה לביטול כ-8,000.
יהודה שושני: מתוכם בדקנו 5,000 ומתוך ה-5,000, לרוב הקנסות נענינו בחיוב, כך שההערכה שלנו שעד עכשיו - - -
כרמל שאמה-הכהן: לכמה מתוך ה-5,000?
יהודה שושני: עד עכשיו כ-400,000 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לכמה מתוך ה-5,000 נעניתם?