GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בעז גדנסקי: זה בעייתי.
בעז גדנסקי: איך הוא יידע?
כרמל שאמה-הכהן: בתדרוך.
בעז גדנסקי: אבל איך הוא יידע מה נחשב מכנסי מגן אטומים, מה לא נחשב מכנסי מגן אטומים.
בעז גדנסקי: מי שמרכיב והוא איש מקצוע יודע מה זה מכנסיים אטומים כמו חליפת.
בעז גדנסקי: מי שעכשיו עולה באופן חד-פעמי, איך הוא יידע?
בעז גדנסקי: הוא מביא מהבית מכנסי מגן?
בעז גדנסקי: הוא קונה את זה שם.
איתי עצמון: לכן הצענו לכתוב: יתדרך ויוודא.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל אנשים לא יבואו עם מכנסי מגן.
כרמל שאמה-הכהן: מי שבא עם מכנסי מגן אז הוא יודע מה זה מכנסי מגן, ומי שלא - סיפקו לו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו נתן לו מכנס שהוא לא מכנס מגן אז זה כבר - - -
בעז גדנסקי: לכן אני אומר.
בעז גדנסקי: כנראה מספקים לו, לכן זה לא צריך להיות באחריות הרוכב מאחור.
קריאה: זה כמו חגורת הצלה.
קריאה: כמו שיש לו את חגורת ההצלה באופן קבוע כסט של האופנוע, גם מכנסי מגן זה חלק מהציוד.
בעז גדנסקי: כנראה מספקים לו את זה, לכן זה לא צריך להיות באחריות הרוכב מאחורה.
בילי בירון: האחריות שלו תהיה ללבוש את זה.
בעז גדנסקי: בסדר, אבל אם זה לא עומד בתקן שצריך?
איתי עצמון: הבעיה שאתה מעלה קיימת גם עכשיו, גם לפני התיקון.
איתי עצמון: תסתכל על תקנה 26ט2 שלא תוקנה: היא קובעת שהמשיט והנוסעים בו יהיו חגורים בחגורות הצלה ולבושים במכנסי מגן.
איתי עצמון: הבעיה שאתה מעלה רלוונטית גם עכשיו.
בעז גדנסקי: נכון, אתה צודק, כי האחריות יכולה להיות גם עליו.
עמוס נוימן: זה כמו כל דבר אחר.
עמוס נוימן: כמו שהוא לובש בגדים שמתאימים לו, הוא ילבש גם לצורך העניין הזה.
בעז גדנסקי: כאן אנחנו מנסחים במפורש שזה יוטל על הרוכב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים שזה יוטל על הרוכב.
לאה ורון: כתוב: משיט אופנוע ים והנוסעים בו.
בעז גדנסקי: אם מספקים לו מכנסי מגן הוא לא יכול לדעת אם הם עומדים בתנאים של הסעיף.
בעז גדנסקי: אז זה יהיה נכון לחייב אותו באחריות מלאה?
יגאל מאור: אנחנו נותנים תנאים מאוד כלליים.
יגאל מאור: אנחנו לא מבקשים שזה יהיה עם פרפרים סגולים.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה כל כך חשוב ומהותי אפשר להוסיף שיסופקו לו מכנסיים על-ידי המפעיל או המשיט, ולשים סנקציה כפולה - - -
בילי בירון: האחריות שלו תהיה עדיין על עניין הלבישה, אבל אם המכנס הוא לא בעובי המתאים - - -
יגאל מאור: אין לנו הגדרה לדברים האלה.
יגאל מאור: לא נכנסו לקטנות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנות 5 ו-6 עם התיקונים?
בילי בירון: אחרי תקנה 26יב לתקנות העיקריות יבוא 26יב1.
בילי בירון: "תנאים לגבי כלי שיט גורר.
בילי בירון: בכלי שיט הגורר גולש סקי, מיתקן נגרר או מצנח, תותקן מנורה המאירה באור כתום מנצנץ הנראה בזווית של- °360 לטווח שלא יפחת מ- באור יום.
בילי בירון: מיקום המנורה ייקבע בידי המנהל, והיא תופעל בכל עת שכלי השיט גורר גולש סקי או מתקן נגרר או מצנח שעליו מצויים נוסעים.
בילי בירון: " אני רוצה להסביר בקצרה את הרקע להוראה החדשה הזאת.
בילי בירון: כשניתחנו את הגורמים לחלק מהתאונות הימיות הקשות שאירעו בעבר גילינו שכאשר מדובר בכלי שיט שגורר אחריו גולש סקי, מתקן נגרר או מצנח, אורכו המצטבר של כלי השיט ושל החוט הגורר ושל אותו אדם שנמצא בהמשך מרחוק הוא מאוד ארוך, ויש ניתוק מסוים בראייה בין כלי השיט הגורר לבין אותו כלי שנגרר.
בילי בירון: הניתוק הזה גורם שכלי השיט שנמצאים בסביבה לא תמיד מבחינים בזה שמדובר בכלי שיט שגורר ולא לוקחים מרחק בטיחות מספיק גם מאותו אדם שנגרר.
בילי בירון: אנחנו רוצים להסב את תשומת הלב של שאר הכלים בסביבה.
כרמל שאמה-הכהן: כיוון טוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את צריכה להסביר למה לא עשיתם את זה עד היום.
יגאל מאור: אל"ף, אנחנו כן מנסים לעשות את זה בדרכים שונות, כמו למשל דרך הרישיונות.
יגאל מאור: דבר שני, בעוונותיי, מהרבה סיבות זה כבר הרבה זמן שאנחנו מנסים להתקדם עם הנושא הזה.
יגאל מאור: בגלל זה הודיתי ליושב-ראש הוועדה שהסכים לקדם את זה לקראת עונת הקיץ ולהציל הרבה נפגעים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני כבר רציתי להגיד שיש לנו שר תחבורה טוב בקואליציה.
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי ההוראה שקובעת שמיקום המנורה ייקבע בידי המנהל וגם לשמוע בהקשר הזה את ההתייחסות של משרד המשפטים.
איתי עצמון: על אילו הוראות בדיוק מדובר כאן?
איתי עצמון: מדובר כאן על הוראות מינהל, על הנחיות שיתפרסמו, על הוראות פרטניות, הוראות כלליות?
עמוס נוימן: המגוון והשונות בין כלי השיט הם גדולים.
עמוס נוימן: לפעמים יש כלי שיט מאותו דגם, לאחד יש גגון כזה לאחר גגון אחר.
עמוס נוימן: כל הרעיון הוא שההארה הזאת ב-360 מעלות, שהיא תיראה לכל הכיוונים בלי הסתרות.
עמוס נוימן: אי-אפשר לקבוע תנאי קבוע לכל כלי השיט כי הוא לא יכול להתקיים, למעט העובדה שהאור ייראה.
עמוס נוימן: ההתקן הטכני בכלי השיט - צריך לקבוע אותו במקום.
לאה ורון: בכמה כלי שיט מדובר?
עמוס נוימן: 5,000.
יעקב קיסוס: מדובר על כלי השיט המסחריים.
לאה ורון: אז הכוונה שלכם היא שהמנהל יעבור מכלי שיט לכלי שיט ויוודא היכן צריך להתקין את המנורה?
עמוס נוימן: כל כלי כזה אמורים להיות - - -
איתי עצמון: למה צריך לקבוע את זה כאן?
איתי עצמון: אתם לא יכולים לקבוע את זה במסגרת הרישיון שאתם נותנים או באיזשהו אופן אחר?
עמוס נוימן: אנחנו עושים את זה ממילא.
בעז גדנסקי: העלות של התקנת ההוראה תהיה על המנהל?
בילי בירון: ממש לא.
בעז גדנסקי: אז הוא רק יוודא שמותקנות?
בילי בירון: הוא יקבע את המיקום ויוודא.
יגאל מאור: אתן לך מאוניות.
יגאל מאור: כשאתה בונה אוניה ואתה שם את אורות הניווט של האוניה - כל אוניה לגופה, לפי הסוג שלה.
יגאל מאור: אתה אומר איפה לשים.
יגאל מאור: בגלל הוורסטיליות, כי כל כלי הוא אחר.
יגאל מאור: אצלנו בארץ, ברוך השם, כל בעל סירה אוהב לעשות שינויים קטנים.
איתי עצמון: איך תיערכו?
איתי עצמון: נגיד שעכשיו התקנה הזאת תאושר על-ידי הוועדה ותיכנס לתוקף, איך בדיוק תיערכו?
איתי עצמון: באמת תעברו כלי שיט אחר כלי שיט ותוודאו שהמנורה ממוקמת במקום שמקובל עליכם?
יגאל מאור: אל לך לדבר בעתיד.
יגאל מאור: אנחנו עושים את זה.
רפאל דריהן: כבר למעלה משנתיים שיזמנו את זה בעצמנו ושמנו את המנורה הזאת.
רפאל דריהן: זה בא מאתנו ועשינו את זה יחד.
רפאל דריהן: עם כל ההתנגדויות לנו כאן אנחנו גם עובדים הרבה בשיתוף ומגיעים להרבה דברים ביחד.
יגאל מאור: איזה התנגדויות?
יגאל מאור: כולנו עובדים יחד.
איתי עצמון: יש לי קושי עם קביעת הוראה כזאת.
איתי עצמון: אני שוב מזכיר שאלה הוראות שיש לצדן סנקציה פלילית.
איתי עצמון: כאשר מיקום מנורה ייקבע בידי המנהל בהוראת פרטניות, באין הוראות כלליות, ויכול להיווצר מצב שבו הרבה זמן לא תהיה מנורה בכלי שיט כי המיקום לא נקבע.
לאה ורון: בתוך כמה זמן מהיום שהמשיט פנה למנהל?
עמוס נוימן: אני רוצה להסביר.
עמוס נוימן: במסגרת בדיקות תקופתיות בכלי שיט אנחנו בודקים את כלי השיט ואנחנו נפגשים אתם לפחות פעם אחת בשנה.
עמוס נוימן: נכון להיום כל כלי השיט שגוררים מתקנים נגררים כבר מותקנים במערכות האלה, יש להם את זה.
עמוס נוימן: זה מופיע בתוך הרישיון שלהם.
עמוס נוימן: מה שאנחנו עושים כאן זה רק תיקון המצב בתקנות.
בעז גדנסקי: יש פה גם בעיה של הסמכה.
בעז גדנסקי: זאת אומרת, אם אתה מסמיך בתוך תקנות לתת למנהל - - -
עמוס נוימן: יש לו כבר את הסמכות.
בעז גדנסקי: זה סוג של תקנות בנות פועל תחיקתי מבחינת המיקום, ואז רק השר יכול לעשות.
איתי עצמון: זו בדיוק הבעיה.
איתי עצמון: השאלה היא אם דעתכם נוחה מהתיקון הזה.
בילי בירון: זו לא תקנה בת - - -
בעז גדנסקי: אבל המיקום משפיע פה על האיסור, האם הוא עומד בגדר ההוראה או לא.
בעז גדנסקי: איך זה עובד בדיוק?
בעז גדנסקי: אני לא מבין.
בעז גדנסקי: הוא מתקין - - -
בילי בירון: בדיוק כדי לקבוע את החובה של ההתקנה אנחנו חייבים את הוועדה.
בעז גדנסקי: אז יכולה שהשר יקבע ולא המנהל, ואז את פותרת את הבעיה.
בילי בירון: אתה לא פותר.
בילי בירון: אנחנו רוצים לקבוע כלי כלי, כי המבנה של כל כלי גורר שונה.
בעז גדנסקי: אתם רוצים שבכל כלי יבוא המנהל ויגיד האם המיקום בסדר או לא?
עמוס נוימן: הוא לא יגיד אם זה בסדר או לא.
עמוס נוימן: הוא יגיד: אתה רוצה שאתן לך אפשרות לגרור ברישיון, תשים אור צהוב בנקודה הזאת.
בעז גדנסקי: אני לא יודע אם צריך הוראה של המנהל.
בעז גדנסקי: אפשר להישאר עם ההוראה שזה ייראה ב-360 מעלות.
בעז גדנסקי: ככל שזה לא נראה למנהל הוא יגיד: זה לא עומד ב-360 מעלות.
בילי בירון: יכול להיות שזה כן עומד ב-360 מעלות, אבל עדיין המיקום הוא לא מספיק טוב.
בעז גדנסקי: למה?
בעז גדנסקי: אם זה עומד בתנאים של 360 מעלות ו-500 מטרים, אז - - -
עמוס נוימן: יש לי פשרה בעניין הזה.
עמוס נוימן: נחליף את המילה "יקבע" המנהל ל"יאשר" המנהל, כי זה מה שאנחנו עושים בפועל.
איתי עצמון: אבל השאלה היא אם אפשר להתקין את המנורה הזאת גם ללא אישור המנהל.
איתי עצמון: השאלה היא אם זה פותר.
יגאל מאור: המנהל נותן את האישור לסירה לגרור.
יגאל מאור: בלי אישור המנהל לגרירה הסירה הזאת לא תגרור.
הילל גהניש: הוא מסביר לך שיש שוני בין כלי שיט לכלי שיט, והכוונה שלו שהנראות של אותה מנורה תהיה כזאת שאפשר לראות אותה.
איתי עצמון: יאושר בידי המנהל זה יותר טוב מההוראה שמנוסחת כרגע.
איתי עצמון: אני לא בטוח שזה פותר כל הקושי.
עמוס נוימן: - - - לקבוע תנאים והגבלות בכלי שיט - - -
לאה ורון: אם יש לכם ממילא סמכויות בשביל מה צריך לחייב את זה בתקנות?
בילי בירון: משום שזו הוראה בת פועל תחיקתי, זה מופנה לציבור בלתי מסוים.
איתי עצמון: קבעתם את הפרמטרים, הפרמטרים קבועים כבר כאן.
בעז גדנסקי: בדיוק.
בעז גדנסקי: ההוראה שהמנהל יקבע – השאלה עד כמה זה נחוץ.
בעז גדנסקי: אם ממילא יש לו את הסמכות לאשר ואם זה לא הוראות מינהל שהוא קובע פרמטרים, גם זה פחות בעייתי וגם השאלה אם זה נצרך.
בילי בירון: הוא בוחן כלי כלי.
בעז גדנסקי: אני מבין.
בעז גדנסקי: השאלה אם נצרך להגיד את זה.
בעז גדנסקי: אין לו סמכות גם ככה לבוא ולומר את זה?
איתי עצמון: אם אתם אומרים שבכל מקרה אתם עורכים ביקורות תקופתיות, אני מציע שנשאיר את הפרמטרים כפי שקבעתם אותם כאן לגבי המנורה, ונסמיך את המנהל להורות על שינוי המיקום במסגרת אותה ביקורת, אם באמת המיקום כפי שהוא ראה אותו בזמן הביקורת - - -
בילי בירון: אני מסכימה לזה.
בילי בירון: מקובל עלינו.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 7, עם התיקון?
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 7 אושרה.
בילי בירון: "9.
בילי בירון: בתקנה 53(א) לתקנות העיקריות, פסקה (3) - תימחק.
בילי בירון: "
בילי בירון: תקנה 53 מדברת על כלי שיט ועל סימון של כלי שיט זרים.
בילי בירון: היא מדברת על כלי שיט זרים שמפליגים בתחומי מימי החופים והמים הפנימיים של מדינת ישראל.
בילי בירון: בשנים האחרונות גילינו שבתקנת משנה (3) נעשה בפועל שימוש לרעה על-ידי ישראלים שהם בעלים של כלי שיט, ומסיבות של הטבות כאלה ואחרות לא רושמים את כלי השיט בפנקס כלי השיט הישראלים, כפי שהם נדרשים, אלא רושמים את זה במדינה זרה כלשהי ואז כלי השיט הופך להיות כלי שיט זר.
בילי בירון: אבל מכיוון שהבעלים של אותו שיט הם ישראלים, כלי השיט הזר הזה שוהה במדינת ישראל במשך לפחות במרבית ימי השנה, אם לא בכל ימי השנה.
בילי בירון: מעצם היותו כלי שיט זר הוא לא מחויב כמעט לכל הכללים וההנחיות שקבועים בדין הישראלי.
בילי בירון: תקנה 53 מדברת על תקופה מוגבלת שבמהלכה כלי שיט זר, שהוא לא אוניה, שוהה במימי החופים של מדינת ישראל.
בילי בירון: תקנת משנה (3) נתנה איזהו פתח שנוצל לרעה בשנים האחרונות על-ידי אותם ישראלים שהם בעלים של כלי שיט זרים, להישאר בארץ תקופה בלתי מוגבלת, משום שהם עשו שימוש בתנאי הזה - - -
לאה ורון: אבל אם בכל זאת צריך לתדלק?
בילי בירון: אין בעיה, יש לנו עדיין סייגים אחרים שמאפשרים להם להישאר.
בילי בירון: יש את תקנת משנה (5) שאומרת שהבעלים, השוכר או קברניט כלי השיט הצהירו בפני מנהל הנמל שכלי השיט נמצא בשהייה ארעית – אנחנו מוכנים, כמובן, שיהיה כאן כלים זרים, אנחנו מעודדים את זה – שאינה עולה על 30 ימים ברציפות ואינה עולה על 180 ימים מצטברים בשנה מיום כניסת כלי השיט.
בילי בירון: אני מפנה גם לתקנת משנה (ב) שאומרת שמנהל הנמל רשאי להאריך את תקופת השהייה הארעית הזאת ל-60 ימים נוספים.
בילי בירון: זאת אומרת, הרציונל הוא שכלי שיט זר יישאר במדינת ישראל תקופה קצובה.
בילי בירון: אחרת, אם הם נשארים כאן כל ימות השנה והם לא מחויבים בידיעת הדין הישראלי ובפעולה לפיו, הם עלולים לגרום - - -
לאה ורון: זה גם מה שקורה בעולם כאשר בא כלי שיט זר?
לאה ורון: מגבילים אותו לתקופה שאינה עולה על 180 ימים?
עמוס נוימן: יש תקופות שונות, אבל זה קיים במדינות מסוימות מהיום הראשון שהם נכנסו.
עמוס נוימן: הם נכנסו בתהליך של אכיפה דרך מושג שנקרא transit log.
יגאל מאור: בטורקיה.
עמוס נוימן: אצלנו ההיתר הזה נדרש לאחר שלושה חודשים.
עמוס נוימן: מנצלים את זה לאחר השלושה חודשים בסעיף הזה, להתחיל לנוע במימי החופים של מדינת ישראל בלי שיש להם היתר.
איתי עצמון: ואם נדרש תיקון מאוד-מאוד דחוף או תדלוק או אספקה, האם יש צורך לקבל אישור ממנהל הנמל או שניתן לעגון ולבצע את הפעולות האלה?
יגאל מאור: אותו דבר.
יגאל מאור: גם עם מטוס שמגיע, אתה צריך אישור משדה התעופה לנחות.
איתי עצמון: בתעופה זה קצת שונה.
איתי עצמון: אני שואל עכשיו אם יש צורך - - -
בילי בירון: בתקופה שהם נמצאים כאן?
איתי עצמון: אני שואל מה המשמעות של מחיקת תקנת משנה (3), שאומרת שיש צורך בתדלוק.
איתי עצמון: אני מנסה פשוט להבין האם לפי המצב היום יש צורך להצהיר ולקבל אישור לצורך העניין הזה או שפשוט בן-אדם יכול להגיע עם כלי שיט זר ולתדלק או לבצע תיקון כלשהו ללא הצורך להצהיר.
בילי בירון: הוא יכול לעשות ללא הצורך להצהיר בדבר תקופת השהייה שלו.
איתי עצמון: ומה קורה אם יש צורך בתיקון דחוף, בתדלוק דחוף?
איתי עצמון: אני שואל לאחר התיקון - מה הפרוצדורה?
יגאל מאור: למשל, מגיעה יאכטה, יש לה חור בצד והיא רוצה להיכנס לנמל.
עמוס נוימן: אין שום בעיה, בתוך תחום של 90 ימים הוא לא צריך לקבל מאף אחד מאתנו, ממשרד התחבורה, שום היתר.
עמוס נוימן: הוא יכול לנוע די בחופשיות.
לאה ורון: 90 יום או 30?
עמוס נוימן: 30 זה ללא שום היתר.
עמוס נוימן: מנהל הנמל יכול להחיל את זה עוד 60 ימים.
עמוס נוימן: לאחר אותם 90 ימים שחלפו – 30 ללא היתר ועוד 60 עם היתר מנהל נמל – יש כלי שיט שממשיכים לשהות במימי מדינת ישראל.
עמוס נוימן: אין לנו בעיה עם זה, אלא אם הם מתחילים להפליג.
עמוס נוימן: ההיסטוריה מראה שהם מנצלים את הסעיף הזה, שאנחנו מבקשים למחוק, ומתחילים לנוע מחיפה לאשדוד, מאשדוד לאשקלון.
עמוס נוימן: אומרים: נסעתי לתדלוק, נסעתי לתקן.
עמוס נוימן: הם נוסעים הלוך וחזור כל השנה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה9?
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 9 אושרה.
בילי בירון: 10.
בילי בירון: תיקון תקנה 68.
בילי בירון: בתקנה 68(א) לתקנות העיקריות, במקום "בצו הסדרת מקומות רחצה (מקומות רחצה מוכרזים ואסורים בחופי הים התיכון), תשמ"ב-1982, צו הסדרת מקומות רחצה (מקומות רחצה מוכרזים ואסורים בים סוף), תשמ"א-1981, וצו הסדרת מקומות רחצה מוכרזים ואסורים בחופי ים כנרת ובנהר הירדן), תשל"ח-1978" יבוא "בצו הסדרת מקומות רחצה (מקומות רחצה אסורים ומוכרזים בים התיכון, בים כנרת, בנהר הירדן, בים המלח ובים סוף), התשס"ד - 2004".
בילי בירון: מדובר בתיקון טכני בלבד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את יכולה להסביר את זה?
בילי בירון: כל הצווים שקראתי עד עכשיו בוטלו ובמקומם נקבע צו הסדרת מקומות רחצה (מקומות רחצה מוכרזים ואסורים בים התיכון, בים כינרת, בנהר הירדן ובים סוף), התשס"ד-2004.
בילי בירון: כל הצווים שכיום קבועים בתקנה כבר בטלים.
בילי בירון: זה השם של הצו שמחליף את כולם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אופנוע ים - אתם מדברים פה על אופנוע ים או על בני-אדם?
בילי בירון: לא בתקנה הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על מי אתם מדברים כרגע?
בילי בירון: על שם הצו.
איתי עצמון: מה התקנה העיקרית שאותה אתם מתקנים?
בילי בירון: אנחנו מתקנים רק את ההפניה ב-68(א).
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 68 זה: לא ישיט אדם כלי שיט במקום שהוכרז כמקום רחצה מוכרז וכו'.
בילי בירון: נכון, אז רק את שם הצו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה זה אומר עכשיו?
בילי בירון: זה אומר בדיוק מה שכתוב בתקנה 68(א).
בילי בירון: אנחנו לא נוגעים במהות, פשוט שמות הצווים שקובעים את האיסורים הוחלפו בשנים עברו, לא על-ידי משרד התחבורה.
בילי בירון: הם פשוט תוקנו.
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, זה טכני לגמרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מצביעה כי אני לא מבינה על מה אני מצביעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעד – רוב
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נמנעים – 1
בילי בירון: "11.
בילי בירון: אחרי תקנה 68 לתקנות העיקריות יבוא: "הוראות מיוחדות למפרץ אילת 68א.
בילי בירון: על השיט במפרץ אילת יחולו בנוסף על האמור בתקנות אלה, הוראות כמפורט להלן: (1) על אף האמור בתקנה 68, לא ישיט אדם – (א) כלי שיט הגורר אחריו מצנח, במרחק הקטן מ- מנקודת שפל המים שבחוף; (ב) אופנוע ים בתחום של מנקודת שפל המים שבחוף הצפוני, זולת לצורך מעבר אל מעבר לתחום האמור, ובלבד שמהירות כלי השיט במעבר כאמור לא תעלה על חמישה קשרים, בנתיב מים הנמצא ממזרח לקו הדמיוני שמחבר בין הנקודות 1 ו- 2 המסומנות במפה שבתוספת העשרים ואחת, ובלבד שמהירות כלי השיט במעבר כאמור לא תעלה על חמישה קשרים.
בילי בירון: גבולו המזרחי של נתיב המים יסומן על ידי מצופי חיל הים.
בילי בירון: (ג) אופנוע ים בתחום של מנקודת שפל המים שבחוף בכל מקום שלא חלה עליו תקנת משנה (ב), זולת לצורך מעבר אל מעבר לתחום האמור, ובלבד שמהירות כלי השיט במעבר כאמור לא תעלה על חמישה קשרים.
בילי בירון: התחום האסור לשיט כאמור מצוין בנקודות ציון ובמפה בתוספת העשרים ואחת.
בילי בירון: (2) בתחום מרינה אילת המוכרזת בצו הנמלים (הכרזת נמל מרינה אילת), התש"ע – 2010, בין נקודות ציון שבתוספת העשרים ואחת ומציינות את קצה שוברי הגלים של מרינה אילת, לא ישיט אדם כלי שיט להשטה עצמית שייעודו הרשום ברישיון השיט שלו הוא להשכרה, אלא אם כן הוא בעל כלי השיט האמור או בעל תעודת משיט; בפסקה זו – "כלי שיט להשטה עצמית" – כלי שיט מן המפורטים בפסקאות של תקנה 104(א) או כלי שיט מנועי שעוצמת מנועיו אינה עולה על 4.4 קילוואט; "תעודת משיט" – כהגדרתה בתקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שיט קטנים), התשנ"ח – 1998;"
איתי עצמון: כיצד יוכלו המשיטים לדעת מה המרחקים הנקובים כאן?
איתי עצמון: יש איזשהו סימון בשטח?
יגאל מאור: שאלה מצוינת.
יגאל מאור: לגבי חלוקת השטח במפרץ אילת, היות שאנחנו מנסים לא לערבב מין בשאינו מינו, אם נשים עכשיו מצופים על כל הנמל כל מפרץ אילת יהיה מכוסה כולו שתי וערב ועם מצופים.
יגאל מאור: לכן קבענו מספרים כאלה שרואים אותם בתוואי שטח בולטים.
יגאל מאור: לדוגמה, 1,000 מטר, אם אני לא טועה, זה קו רוחב הבסיס של חיל הים.
יגאל מאור: זאת אומרת, כל משיט אופנוע שם או שוכר כלי שיט יודע שבסיס חיל הים נמצא בצד ימין שלו, ברוחבית של כלי השיט הוא נמצא ב-1,000 מטר.
יגאל מאור: הנקודות הן מאוד דיכוטומיות, מאוד ברורות והן צריכות להיות ידועות לכל משיט ששט במפרץ.
יעקב קיסוס: זה קצת מכשיל, מכיוון שלא כל משיט יודע את המרחקים ואת הטווחים ואז הוא נאלץ לחטוף דוחות כבדים מאוד, בעצם לא באשמתו.
יעקב קיסוס: אין לו GPS, אין לו רדאר.
בעז גדנסקי: איך היום המשיט יודע?
בעז גדנסקי: גם היום יש הוראות כאלה.
יעקב קיסוס: יש מצופים בגבול 300 מטר מהחוף.
יעקב קיסוס: הוא יודע שעד לשם הוא שט לאט ומעבר לזה הוא מאיץ.
יעקב קיסוס: התקנה שהם מנסים לתקן עכשיו זה להעביר את כל העומס של אופנועי הים הפרטיים והמסחריים לאזור מסוים באילת ששם הם יפעלו.
יעקב קיסוס: זה הגיוני, אנחנו בעד זה.
יעקב קיסוס: איך להגיע לאזור הזה, איזה סימון, איזה שילוט, איך יעבירו את זה לתודעת המשיטים – זה מכשיר.
יעקב קיסוס: צריך לשים מצופים בצורה נכונה, צריך לשים שילוט על החופים, צריך נקודת הנגשה לרדת למים.
יעקב קיסוס: זה טריקי.
יעקב קיסוס: יש לי עוד טענה.
יעקב קיסוס: ביקשתם שמשיט של סירת שישה כוחות סוס יהיה בעל הכלי או מתחנת השכרה שהוא בעל הסירה.
עמוס נוימן: רק לתוך הים.
יעקב קיסוס: נכון.
יעקב קיסוס: אשתי רוצה להשיט.
יעקב קיסוס: אני בעל הכלי, אם היא תשיט את הכלי היא תקבל דוח.
יעקב קיסוס: צריך לעשות את זה: ברשותו של בעל הכלי.
יעקב קיסוס: אנחנו בעד זה שלא ייכנסו סירות של שישה כוחות סוס למרינה, אבל צריך לנסח את זה נכון.
רפאל דריהן: אמרתי לאדם שלא להיכנס למרינה, והוא בכל זאת נכנס למרינה - אני חוטף דוח.
רפאל דריהן: היום, בפועל אני חוטף דוח.
רפאל דריהן: שלשום קיבל אחד מאתנו דוח, שהספינה שטה מעבר לתחום 5.
רפאל דריהן: לא מסומן תחום 5 בים.
רפאל דריהן: הוא קיבל קנס של 3,500 שקל כי הסירה שטה מעבר לתחום 5.
בילי בירון: אני רוצה להתייחס לדוגמה שאתה נתת, של סירה שרשומה על השם שלך ואשתך רוצה להשיט אותה מחוץ לשובר הגלים.
יעקב קיסוס: בתוך שובר הגלים, בתוך המרינה.
יעקב קיסוס: שם הבעיה.
בילי בירון: באותו מקום, בין שוברי הגלים בתוך המרינה, חוץ מכלי שיט לנהיגה עצמית שפועלים שם כיום פועלים גם כלים נוספים רבים.
בילי בירון: בין היתר, סירות נוסעים בשכר.
יעקב קיסוס: כן, אני מסכים אתך.
יעקב קיסוס: אבל הבן שלי רוצה לשוט בכלי שרשום על שמי, הוא יקבל דוח?
בילי בירון: באזור הזה?
יעקב קיסוס: בתוך המרינה, כן.
בילי בירון: אם יש לו תעודת משיט – אין בעיה.
יעקב קיסוס: אין לו תעודת משיט.
יגאל מאור: חבר'ה, אם אין לו תעודת משיט הוא לא נוסע שם.
יגאל מאור: מה הבעיה?
בילי בירון: יש לך סירה ואתה לא הבעלים שלה?
הילל גהניש: יש לי סירה, שמתי אותה במרינה.
הילל גהניש: המרינה שומרת - - -
יגאל מאור: אמרת נכון, הילל.
יגאל מאור: יש לך סירה - - -
הילל גהניש: יש לי חבר ואני אומר לו: קח את הסירה, צא לים.
בילי בירון: אם הוא לא הבעלים וגם אין לו תעודת משיט הוא יצטרך מישהו אחר – אותך, כבעלים של הסירה, או משיט - להוציא אותה.
יגאל מאור: המשיט או בעל הסירה יוציא אותה מהמקום המסוכן ויגיד לו: מפה והלאה קח את הסירה ותעשה אתה - - -
רפאל דריהן: אתה פוגע באנשים.
רפאל דריהן: מדובר רק על סירות השכרה או גם סירות פרטיות?
בילי בירון: גם פרטיות.
רמי בן-דוד: הייתי חבר בוועדה שבנתה את כל החומרים שקשורים למפרץ אילת.
רמי בן-דוד: הכוונה שלנו היתה לגרום לתחנות להשכרת סירות שפעלו מתוך תחומי המרינה לא להיות במרינה.
רמי בן-דוד: נקודה.
רמי בן-דוד: לא נכנסו לשום נקודה שאם מישהו רוצה לתת את הסירה לבת-דודה שלו והיא יכולה לנסוע על סירת שישה כוח סוס – אין לנו עניין בזה.
יגאל מאור: אני רוצה לתקן טעות שנאמרה פה.
יגאל מאור: הכוונה היא לא לכל כלי שיט, הכוונה היא לכלי שיט להשכרה.
יגאל מאור: למה זה נועד?
יגאל מאור: עם כל הכבוד לאנשים פה שנותנים לבנות הזוג שלהם לנהוג את הסירות הלוך וחזור, זה נועד למקרה של הרבה תנועה.
יגאל מאור: יש שם הרבה מאוד תנועה של כלי שיט שנכנסים ויוצאים, יאכטות, סירות מפרש ודברים כאלה.
יגאל מאור: כשמגיע אדם שאין לו ניסיון ימי – אנשים שלוקחים את הסירות להשטה עצמית הם אנשים שאין להם ניסיון ימי - במקום צפוף, של הרבה תנועה שלא ינהגו, כדי למנוע סיכון.
יגאל מאור: יצא מהאזור - - -
יעקב קיסוס: להשכרה – אני מסכים.
יעקב קיסוס: לפרטי אני לא מסכים, זה לא הגיוני בכלל.
יגאל מאור: כתוב: להשכרה.
יעקב קיסוס: כתוב: בעל כלי השיט.
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה שלכם ברורה.
רפאל דריהן: עוד שאלה: מי נושא באחריות אם האורח נכנס?
רפאל דריהן: החתמתי אותו לא להיכנס, הסברתי לו, והוא נכנס.
רפאל דריהן: מי נושא באחריות?
יגאל מאור: רפי, מי חטף את הדוח על זה שלפני כמה ימים בחור עבר את קו הגבול ונכנס לירדן עם סירה כזאת?
רפאל דריהן: בעל תחנת ההשכרה, לא האדם שנהג.
יגאל מאור: כמו שאתם עושים כל הזמן, יש סירת פיקוח שמשגיחה על השוכרים, נכון?
רפאל דריהן: הוא לא יכול לפקח על 30 סירות מנוע ו-40 כלי שיט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הסיבה שאני פה באמת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להרחיב את מה שאתם אומרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כול, אני חושבת שצריך לעשות חוק הים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין חוק הים בישראל, נכון?
יגאל מאור: אנחנו יותר מאשר נודה לך אם תעזרי לנו לקדם את אמנת הים, שכל העולם חתום עליה ורק ישראל לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אשמח מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דרך אגב, אני לא שטה, לא שוחה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מפחדת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד לפני שסיפרת על התאונות, כבר יש לי בדמיון שלי איזה תאונות יכולות לקרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מאוד אשמח, הגיע הזמן שנקדם את זה במדינה על חוף הים התיכון, שיהיה פה חוק אמיתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במקרה הייתי בכמה מרינות ושמעתי סיפורי זוועה של אנשים, שזאת הפרנסה שלהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגיע הזמן שמדינת ישראל תטפל בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל בלי שום קשר, אני מברכת אתכם על התקנות האלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה בעיה של אחריות – מי לוקח אחריות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם המשכיר החתים את הבן-אדם ואמר לו שאסור לו להגיע למקום מסוים, ובא איזה פושטק – תסלח לי - ונכנס למקום האסור וקורה לו משהו, למה המשכיר צריך להיות אחראי על זה?
עמוס נוימן: עובר העבירה הוא זה שאחראי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לא כתוב, אז תסבירו את זה.
עמוס נוימן: כתוב: לא ישיט אדם.
עמוס נוימן: מדובר על מי שהשיט.
עמוס נוימן: יש תקנה נוספת לגבי אחריות בעלים.
עמוס נוימן: אחריות בעלים תחול רק אם הוא לא תדרך אותו, לא אמר לו ולא מנע ממנו כאשר הוא ידע מראש שהוא הלך לעשות את זה.
עמוס נוימן: זה המקום היחידי.
רפאל דריהן: בפועל, אנחנו מקבלים את הדוח.
רפאל דריהן: אנחנו מסבירים לו.
רפאל דריהן: היה עכשיו המקרה של אדם שעבר לעקבה, הבעלים קיבל את הדוח, קנס של 3,200 שקל.
רפאל דריהן: זה דוח של משרד התחבורה, לא של המשטרה.
עמוס נוימן: אני לא יודע על איזה סעיף.
רפאל דריהן: הוא לא מצא סעיף, אז הוא כתב לו - - -
רמי בן-דוד: הדבר דומה לאיזה בעל רכב שייגנב לו הרכב, יתפסו את גונב הרכב וייתנו את הדוח לבעל הרכב.
עמוס נוימן: זה לא המצב.
עמוס נוימן: האחריות היא על המשיט.
בילי בירון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב של כולם לתקנה 106 לתקנות בטיחות השיט.
בילי בירון: תקנת משנה (א) אומרת: לא נתמלאה לגבי כלי שיט הוראה מהוראות תקנות אלה, יראו את בעלו וקברניטו של כלי השיט כעוברים על אותה הוראה, בין שהעבירה נעברה בידיעתם ובין שלא נעברה בידיעתם.
בילי בירון: אבל: כל עוד לא הוכיחו שהם נקטו בכל האמצעים - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה הוא צריך להוכיח שהוא לא השיט?
בילי בירון: זאת אומרת, האחריות של הבעלים והקברניט של כלי השיט, לפי תקנת משנה (א), אינה באה לגרוע מאחריותו של כל אדם לפי תקנות אלה.
בילי בירון: כלומר, לפי הדוגמה שאתם מתארים, כתוב בתקנה שלנו במפורש שלא ישיט אדם וכו'.
בילי בירון: זה שהאדם השיט, קודם כול הוא אחראי, כי תקנה 106 לא גורעת מהאחריות שלו.
בילי בירון: אם יוכיחו הבעלים – הבעלים לצורך העניין הוא בעל תחנת ההשכרה – או הקברניט של כלי השיט שהם נקטו בכל האמצעים הנאותים לקיום אותה הוראה - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל את רוצה לשלוח אותו לבית הסוהר, את רוצה לקחת עורך דין, את רוצה לשלוח את האנשים האלה - - -
יגאל מאור: אסביר לכם מה הפתרון מבחינה מקצועית.
יגאל מאור: בא בן-אדם לחוף הים באילת.
יגאל מאור: הידע היחיד שלו בים זה מגיל 6, כשלקחו אותו עם הגלגל עם הראש של הברווז והכניסו אותו למים.
יגאל מאור: אתה מושיב אותו בסירה.
יגאל מאור: הוא לא מבין מה זה מרחקים, הוא לא מבין מה זה קו גבול, הוא לא מבין מה זה שום דבר.
יגאל מאור: אתה צריך להסביר לו בצורה אמיתית.
יגאל מאור: יש אחד שאתה רואה שהוא איש ים אמיתי, מבין מה זה חיל הים, מה זה מצופים.
יגאל מאור: יש אחד שלא מבין שום דבר, הדיוט מושלם – עליו ישגיחו יותר.
יגאל מאור: יגידו לסירת הפיקוח שישימו עין סירה מס' 44, כי יושב שם מישהו שלא כל כך מכיר את התחום.
יגאל מאור: לא תוכל לבוא אחרי זה להגיד: אותי לא עניין מה הוא יודע ומה הוא לא יודע.
יגאל מאור: זה שהוא סובל מפיגור מוחין או שהוא אוטיסט – זה בכלל לא רלוונטי.
יגאל מאור: הוא ייצא לים ויפליג לאן שהוא רוצה.
יגאל מאור: אי-אפשר להתחמק מלעמוד מאחורי זה, מבחינת אחריות מקצועית.
הילל גהניש: אני מצדיק את מה שאתה אומר.
הילל גהניש: חסרה בסעיף הזה, סעיף ההדרכה, חובת ההדרכה.
הילל גהניש: איפה חובת ההדרכה?
הילל גהניש: כתוב: לא ישיט.
הילל גהניש: אני רוצה להגיד לך שמשיטים גם ילדים בני 17 כלים של חמישה כוח סוס ומטה.
הילל גהניש: הידע של אותו בן 17 על הסעיף הזה הוא לא כלום.
יגאל מאור: לא רלוונטי הגיל, יש טייסים בני 18.
הילל גהניש: אני שואל למה אין פה סעיף שמחייב הדרכה לפני היציאה לים?
יגאל מאור: קודם כול, בסעיף 106 כתוב את זה בתור: יינקטו כל האמצעים.
בילי בירון: הם לא יוכלו לזכות בהגנה.
הילל גהניש: אני אגיד לך מתוך ניסיון שלי.