GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רפאלי כדורי: תכפיפו אותם לאחת המועצות, שיאשרו את המחירון שלהם, את הסכם המנוי שלהם, יבקשו מהם עשרות דוחות כל שעה, הם לא יוכלו לעשות פרסומת, הם לא יוכלו לעשות תוכן שיווקי, ונראה אותם מתחרים ב-89 שקלים.
מיכל רפאלי כדורי: אני אשמח גם להציע הצעה חלופית אם יורידו ממני את כל המחויבויות האלה.
יורם מוקדי: רק להבהיר, אנחנו בעד תחרות.
יורם מוקדי: אני גם חושב שהתחרות עושה טוב בסוף.
יורם מוקדי: אני רק רוצה שיובהר שהוועדה הזאת מצאה את עצמה במשך עשר שנים אחרונות דנה בסוגיה למשל של פרסומות בכבלים כדי להוזיל את מחיר החבילה, ובסוף באיזונים שלה החליטה שאנחנו לא נוכל לשדר פרסומות כי יש אינטרסים אחרים, כמו השידורים ברדיו האזורי, בטלוויזיה המסחרית, ואז היא עשתה את האיזון הזה.
יורם מוקדי: הוועדה הזאת גם דנה בנושא הפקות מקור ובמגוון נושאים, והחליטה שצריך להמשיך לחייב הפקות מקור על השחקנים הקיימים, למרות שיש לה טענה שהם יעשו גם לבד אם לא יחייבו אותם.
יורם מוקדי: עובדה שיש רגולציה, והיא רגולציה מאוד קפדנית.
יורם מוקדי: יש חובות נכבדות מאוד בשידורי ספורט למשל, שלא קיימות בשום מדינה בעולם, שמחייבות את הפלטפורמות לשדר שידורי ספורט, אירועים ספציפיים, ולקנות אותם בכסף יקר מאוד.
יורם מוקדי: יש ועדה בין-משרדית שישבה, אני חושב, שלוש שנים בנושא הזה, ובסוף ההמלצות שלה הן המלצות שאומרות:
יורם מוקדי: צריך לעשות דה-רגולציה לרב-ערוצי וצריך להטיל איזשהם חובות.
יורם מוקדי: שני הדברים האלה לא נעשו, לא תהליך דה-רגולציה ולא אמרו איזה חובות יחולו על השחקנים החדשים כשהם ייכנסו לתחרות.
יורם מוקדי: ולכן כל דה-רגולציה שתבוא אנחנו מתחייבים להעביר את זה לחיסכון לצרכן מיד.
יורם מוקדי: אני חושב שאנחנו לא צריכים יותר מדי לדבר בשבח עצמנו, כי אנחנו הוכחנו שהשוק תחרותי ואנחנו מאוד תחרותיים.
יורם מוקדי: גם בשוק השידורים מבחינתנו כל דבר כזה יאפשר להוזיל את החבילה.
יורם מוקדי: אני לא בטוח שמחר יתנו לנו פרסומות, אני לא בטוח שיורידו מאתנו נטלים כאלה ואחרים, אבל אשמח מאוד אם יורידו רגולציה איפה שאפשר להוריד, כי הרגולציה במדינת ישראל היא הכבדה ביותר בעולם, נקודה, בתחום השידורים הרב-ערוציים.
יורם מוקדי: אין מדינה שיש לה נטל כזה כבד.
יורם מוקדי: ודבר אחרון, השוק הזה הוא שוק מאוד תחרותי, שוק שבעשור האחרון הסב לשחקנים שמשחקים בו הפסדים של מיליארדי שקלים, כך שאף אחד לא יחפש את הרנטה שנמצאת פה למעלה.
יורם מוקדי: הוא שוק מאוד קטן, הוא שוק מאוד בעייתי, ולכן מי שמסדיר את הדבר הזה, הרגולטור, צריך להבין שבסוף אין יש מאין.
יורם מוקדי: תוכן עולה כסף, תשתית עולה כסף.
יורם מוקדי: אם מישהו משתמש בתשתית של מישהו כנראה הוא משלם לו על זה כסף, ואם הוא רוצה לעשות תוכן משמעותי, זה יעלה כמובן כסף.
עידן אור: שמי עידן מאיגודי היוצרים.
עידן אור: אני שומע פה כל מיני דיבורים על דה-רגולציה, אני שומע את "קשת", ממש דמעות שוטפות את השולחן.
עידן אור: אני רק מזכיר לכם שבמשך שנים רבות הרווחתם הרבה מאוד כסף, לא הפסדתם, ולא ראיתי אתכם קמים ואומרים: אנחנו נשקיע יותר ממה שמחייבים אותנו, אלא השקעתם את מנת המינימום שאתם חייבים.
עידן אור: ובאותה נשימה, כולם אומרים כמה השוק הזה הפסדי.
עידן אור: אם זה כל כך הפסדי, למה כל כך הרבה חברות רצות להיכנס אליו?
עידן אור: יש פה איזושהי אנומליה שהיא לא מוסברת.
עידן אור: מה שאנחנו נשמור עליו, ונעשה את מה שאנחנו יכולים כדי לשמור עליו, זה הפקות המקור, שזה ברור שלא יכול להיות מצב שיהיו שני שחקנים על אותו מגרש וכל אחד בחוקים אחרים.
עידן אור: זה מצב שהוא לא הגיוני, הוא לא סביר, הוא לא יכול לקרות.
עידן אור: וראינו את הרפורמה שנעשתה בשידורי רישיונות, במעבר לרישיונות.
עידן אור: יוזמה מבורכת, שאנחנו רואים עכשיו שזה סוג של, לא נעים להגיד, קצת "ברווז צולע", שלא ממש מצליח לעמוד על הרגליים ולהתרומם.
עידן אור: אז צריך להיות מאוד זהירים, ובעיקר להתייעץ עם כל הגורמים שרלוונטיים לשוק הזה לפני שלוקחים החלטות, כי זה יכול גם לעשות נזק, לא רק לעשות תועלת, בלי ויכוח על טובת הציבור בסופו של דבר.
עידן אור: על זה אין ויכוח.
עידן אור: אבל צריך להיות זהירים עם העניין הזה, ההרחבה של השוק לא תמיד מביאה לתוצאה טובה.
עידן אור: חשוב לנו הנושא הזה שיהיו ערים לזה במשרד התקשורת, לאור הניסיון.
ניסים טל: אני המהנדס הראשי של הרשות השנייה, "עידן פלוס".
ניסים טל: רציתי להתייחס לרמת הכיסוי ולשת"פ עם "פרטנר" או "סלקום" או "פלאפון".
ניסים טל: רמת הכיסוי כרגע היא מעבר למה שנדרש אפילו בחוק, הגענו לאחוזים מאוד גבוהים, כולל תוך דירתי, אפילו יש מקומות שסלולר תוך דירתי לא נותן את הכיסוי של "עידן".
ניסים טל: אבל כמובן שעדיין ישנם חורים שתלויים בצפיפות, היכן נמצאת הדירה, כשהחורים בעצם מתייחסים לקליטה תוך דירתית.
ניסים טל: אין מקום בארץ ש"עידן" לא נקלט החוצה, אפילו אם יוצאים לכביש קולטים, אפילו ברכבים קולטים את "עידן פלוס".
ניסים טל: אנו נמצאים בימים האלה ממש בהשלמת סגירת כל החורים, כל ה-gap's.
ניסים טל: התחלנו בסדרת התקנות של gap filler's, בעצם יש כבר מספר gap filler's באוויר, כמו מעל כפר-סבא.
ניסים טל: מי שהיו לו בעיות בכפר-סבא יכול לקלוט היום תוך דירתי את "עידן פלוס", ובשבוע הבא, שבוע אחרי זה, אנחנו ממשיכים בהתקנות.
ניסים טל: אנחנו משתמשים כמובן בתרנים קיימים, בתשתיות קיימות.
ניסים טל: יש לנו גם שת"פ עם "פרטנר", ואנחנו מכירים את החבר'ה שפה.
ניסים טל: היו פגישות גם עם מנחם תירוש ב"פרטנר" לקדם יותר את הנושאים, ושזה יהיה פחות בירוקרטי בכדי לאפשר התקנה יותר מהירה.
ניסים טל: יש לנו גם קשרים עם שאר החברות, גם עם "פלאפון", גם עם "נטוויז'ן", עם "סלקום", אנחנו מסייעים להם גם באפיון המקלטים, באפיון האנטנות קליטה.
ניסים טל: היו בעיות של אנטנות הקליטה שלא כל כך התאימו, גם אלה שנמכרו בשוק וגם אלה שחברות הסלולר הביאו לארץ שלא כל כך התאים, וכמובן שנעשו שיפורים.
ניסים טל: יש קשר חזק איתם, גם ברמת המוקד והשירות.
ניסים טל: אנחנו שמחים על כל מי שרוכב עלינו או שאנחנו רוכבים עליו בהצפת השידורים האלה.
ניסים טל: כמובן שהמערכת תורחב.
ניסים טל: המערכת אמורה להיות בערך עוד שנה וחצי עם עוד חמישה ערוצי HD ועוד שישה ערוצים פתוחים, וכבר בימים אלה העלינו את ערוץ הילדים, ערוץ-23 כבר באוויר, בשידורי ניסיון ב"עידן פלוס", ומעלים את תחנות הרדיו.
ניסים טל: תחנות הרדיו גם בשידורי ניסיון, כל יום יש תחנה שעולה.
ניסים טל: ויש לקחת בחשבון גם את עניין ההרחבה וההשפעה שלו, בעיקר ההרחבה ב-HD שבעצם יאפשר טכנולוגיה חדשה של ה-DTT2, וכדאי שחברות הסלולר שמכניסות ממירים לשוק ייקחו בחשבון גם את הטכנולוגיה החדשה שתעלה לאוויר בעוד חצי שנה.
ניסים טל: הדברים האלה נמסרו גם בפגישות איתם, וכדאי שייצא ממיר לשוק שתומך גם ב-HD וגם בטכנולוגיה החדשה, T2, שכבר תהיה באוויר תוך מספר חודשים בפיילוטים.
ניסים טל: אז לא כדאי לצאת עם מוצר שעוד כמה חודשים כבר יהיה קצת ישן.
ניסים טל: לקחת את זה גם בחשבון.
ניסים טל: תודה.
אופיר ביתן: אופיר ביתן מהרשות השנייה.
אופיר ביתן: אני רק רוצה להשלים את הדברים, את עניין התוכן.
אופיר ביתן: אנחנו סבורים שכל הצעה של העלאת ערוצי טלוויזיה נוספים צריכה להיעשות אחרי בחינה מעמיקה, שתבחן את ההשפעות הכלכליות, ההשפעות על הערוצים הקיימים.
אופיר ביתן: כמו כן, אנחנו מסכימים עם מה שנאמר פה, שהם צריכים לשחק על אותו מגרש משחקים מבחינת חובות רגולטוריות, מבחינת הפיקוח הרגולטורי.
אופיר ביתן: כמו כן, אנחנו סבורים שאין מקום לפרסומות בערוצים כאלה, וכמובן כשנקבל הצעה יותר קונקרטית נתייחס אליה באופן יותר מפורט.
כרמל שאמה-הכהן: לפי מה שאני מבין, אתם לא צריכים אישור מאף אחד?
ניצן חן: אם הם יצליחו הצלחת יתר, אז הם יצטרכו לבוא - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רגע, אבל איזה ערוצים זה?
מיכל רפאלי כדורי: מה זה קשור להצלחה?
עדן בר טל: על-פי דוח הוועדה, ההקדמה של רגולציה תהיה בהינתן מצב שטרם נעשו צעדים מסוימים והעסק רץ ומגיע להיות יותר מאשר עניין של איזה שידור שולי, אז הרגולטור צריך מיד יהיה להתערב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה לא לפני?
מיכל רפאלי כדורי: מה המבחנים שלכם לשידור שולי?
עדן בר טל: כמותיים.
מיכל רפאלי כדורי: לא אימצתם את זה, סליחה.
מיכל רפאלי כדורי: אימצתם כרגע את דעת המיעוט לעשות שום דבר.
מיכל רפאלי כדורי: דעת המיעוט היתה מחדל וזה מה שאומץ.
עדן בר טל: הדוח כתוב, פורסם, ולפני כולכם, ואתם מכירים אותו.
קריאה: מישהו אימץ אותו?
אסף אמיר: אני מנסה להבין.
אסף אמיר: יש מצב שללא שום התערבות של ועדת הכלכלה, ללא החלטה על חוק מסוים או תקנות מסוימות, יכול להיכנס שחקן בסדר גודל כזה לתוך השוק הזה, בלי ששום דבר ישתנה?
אסף אמיר: הרי אתם יודעים לאן זה יוביל.
אסף אמיר: זה ברור לכולם, זה יוביל לכאוס מוחלט.
אסף אמיר: אני בעד הדבר הזה, אבל צריך לבדוק אותו, צריך לבחון אותו.
אסף אמיר: לא יכול להיות שייכנסו ככה, מצאו איזה loophole בתוך חוקי מדינת ישראל, חוקי התקשורת, ובתוך ה-loophole הזה מכניסים שני - - -
כרמל שאמה-הכהן: טוב, בוא נשמע את התגובה.
אסף אמיר: האמת היא שאני שואל אותך ואת מנכ"ל משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לומדים את העניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר לך שאני בקיא בכל הפרטים.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה הזאת נועדה כדי לפתוח איזה זווית לסיפור הזה.
אסף אמיר: נכון, ברור.
כרמל שאמה-הכהן: ולפי מה שאני רואה, צריך ישיבה ארוכה יותר ועמוקה יותר.
אסף אמיר: זה נראה כרגע שאם אף אחד לא עושה שום דבר, בעצם יכולים להיכנס שני שחקנים, אני מבין שיותר מאחד, רציניים, יכול להיות שהם ברוכים.
קריאה: יש חסמים כלכליים.
אסף אמיר: החסם הכלכלי, שמעתי שאפשר אותו להסיר מבלי שיקרו דברים אחרים.
אסף אמיר: יכול להיות שהוא יוסר בכל מקרה, ואז ייכנסו אחד או שניים או שלושה שחקנים חדשים בסדר גודל כזה, ויהפכו את כל מה שנעשה פה בעשר שנים האחרונות בוועדת הכלכלה בעצם.
ניצן הורוביץ: ואז השחקנים הוותיקים יבקשו הקלות, וגם ככה השוק בקושי - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא להתפרץ.
מיכל רפאלי כדורי: אולי כדאי שבפני הוועדה תהיה גם סוגיה מעניינת שנקראת הפרדה מבנית.
מיכל רפאלי כדורי: חברות הסלולר, חברות גדולות מאוד, מבוססות, חזקות בתחום הסלולר, כשהן נכנסות עכשיו לתחום חדש, כל עוד קיימים אצל משדרים אחרים ואצל חברות תקשורת אחרות רגולציות על הפרדות מבניות, אולי כדאי להטיל עליהן הפרדה מבנית, כשהן נכנסות לתוכן.
יהל בן-נר: אנחנו לא איזה תנועה מחתרתית שנכנסת לשוק.
יהל בן-נר: זה לא איזה לקונה שקיימת פה, ופתאום אנחנו נכנסים.
יהל בן-נר: יש פה ועדה שישבה, שנתיים לדעתי, ודנה בזה, וקבעה סטנדרטים על בסיס חשיבה שהיא קיימה.
יהל בן-נר: למיטב ידיעתי, שידורי ה-VOD של "יס", מתנהלים גם ללא רגולציה, עד כמה שאני יודעת ועד כמה שאני למדתי.
יהל בן-נר: שתיים, הפרדות מבניות צריך לשים על בעלי מונופולין בתחום מסוים.
יהל בן-נר: אם יש לך מונופולין על התשתית, וקבעה ועדת חייק מתי יוסרו - - - אז גם זה נדון.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, בואו נסכם.
מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת להעיר על מה שהגברת הנכבדה אמרה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אין פה היום שום הכרעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל לא צריך הכרעה, הם יכולים מחר לעשות מה שהם רוצים.
כרמל שאמה-הכהן: הבנו את התמונה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תקבע דיון עמוק בנושא בחודש יוני, בתאום עם משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שבמהלך החודש תפרסמו גם את השימוע.
כרמל שאמה-הכהן: בגדול, אני אומר, זה נשמע צעד מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: צריך כמובן לאזן את זה מול הרגולציה הקיימת, מול האינטרסים של השחקנים האחרים בשוק, של היצירה, של האינטרס הציבורי בתכנים איכותיים.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק, עוגת הפרסום, צריך לבדוק כיצד היא מתחלקת ואיך באלמנט הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל דיון של שעה ושעתיים לא מספיק לנושא הזה, גם צריך להכין חומרים על-ידי כולם, להכין ישיבה מסודרת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבטיח, ככל שזה תלוי בי, ככל שהנזילות של הפוליטיקה תאפשר, שאנחנו נקבע דיון בחודש יוני בסיפור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו חייבים לרוץ למליאה להצביע.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: תקנות הדואר (שירותי דואר בסיסיים ושירותים כספיים אשר יינתנו לכלל הציבור בכל המדינה) (תיקון), התשע"ב-2012; צו הדואר (שינוי התוספת לחוק), התשע"ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היועץ המשפטי, בישיבה הקודמת, מה שאישרנו כבר יצא לדרך?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, עכשיו אנחנו דנים רק במה שלא היתה לנו עוד הסכמה לאשר בפעם הקודמת, וזה דיון נפרד לגמרי.
איתי עצמון: לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה לא כרוך דבר בדבר.
כרמל שאמה-הכהן: בפעם האחרונה הדואר ביקש מצד אחד להרחיב את שירות "דואר 24", להיות שירות אוניברסאלי, ואת זה הוועדה אישרה.
כרמל שאמה-הכהן: יחד עם זאת, הדואר ביקש להוציא מרשימת השירותים האוניברסאליים את המברקים, ועל זה הוועדה לא הגיעה לידי כלל שכנוע והסכמה שיש צורך בכך, וביקשה נתונים נוספים.
כרמל שאמה-הכהן: במהלך הימים שעברו מאז הדיונים הוצגו בפני הנתונים הנוספים.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שתציגו את ההבחנה בין סוגי המברקים השונים.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שהדואר מתחייב שמברקי אבלות ומברקי שמחה ימשיכו להיות מסופקים ברמה אוניברסאלית.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע את זה מכם, בבקשה.
הרצל בר-מג: קודם כל, נתחיל עם ההבחנה.
הרצל בר-מג: אנחנו מדברים על שני סוגי מברקים: מברקים רגילים שמכילים הודעה שאותה מנסח השולח על-פי רצונו, או באמצעות הטלפון או באמצעות הפקס.
הרצל בר-מג: הסוג השני של המברקים הוא מברקים מאוירים, שהם מברקים בצורת כרטיס מוכן מראש, עם נוסח, עם איור כלשהו, שמיועדים או לאבל או לאירועים משמחים.
הרצל בר-מג: המחיר של שניהם הוא 19.10 שקלים לשמונה המילים הראשונות, ועוד 46 אגורות לכל מילה נוספת.
הרצל בר-מג: ההבדל בין מברקים רגילים למברקים מאוירים הוא שהמברקים המאוירים לא נמנים על רשימת השירותים שבתוספת לחוק, אבל המחיר שלהם מפוקח וקבוע בתקנות התשלומים.
הרצל בר-מג: ולגביהם אנחנו לא ביקשנו שום דבר.
הרצל בר-מג: אגב, הם מהווים 60% מכלל המברקים.
הרצל בר-מג: כפי שאמרתי, לגביהם לא ביקשנו דבר, אנחנו מתכוונים להותיר אותם על כנם, כפי שאנחנו מספקים אותם היום.
הרצל בר-מג: אנחנו נבקש להעלות שם את המחיר ולקבוע מחיר שמכסה את העלות בתוספת רווח סביר, כמו שאנחנו עושים לגבי כל השירותים שלנו שאינם בפיקוח.
הרצל בר-מג: אבל אנחנו נשאיר את השירות כפי שהוא ניתן היום.
הרצל בר-מג: יתר על כן, בשירות הזה, אנחנו מתכוונים – אחרי שנקבל אישור ממשרד התקשורת – להוסיף לו שירות נוסף של העברת מתנה כספית לבעל השמחה.
הרצל בר-מג: זאת אומרת, שאפשר יהיה לא רק לשלוח כרטיס ברכה מאויר, אלא אפשר יהיה להעביר אליו גם איזושהי מתנה כספית.
הרצל בר-מג: וזאת משום שהבחנו באיזשהו צורך שקיים אצל הלקוחות בעניין הזה.
לאה ורון: באיזו עלות?
הרצל בר-מג: השירות של המתנה הכספית, עוד לא קבענו לו מחיר, משום שאנחנו בשלב העיולי של בקשה ממשרד התקשורת בכלל לאשר לנו עקרונית לתת את השירות.
הרצל בר-מג: אבל יקבע לו בהמשך איזשהו מחיר.
הרצל בר-מג: מכל מקום, זה שירות שהמחיר שלו לא נתון לפיקוח, כי זה שירות חדש.
הרצל בר-מג: אנחנו נפעל על-פי הכללים.
הרצל בר-מג: יש לנו כללים ברישיון שמחייבים אותנו לנהוג בצורה הוגנת, במחיר שהוא לא מפלה, שהוא שוויוני.
הרצל בר-מג: ועל-פי מערכת התמחיר שלנו, שאושרה על-ידי משרד התקשורת, אנחנו נקבע את המחיר, שהוא עלות בתוספת של רווח סביר.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי המברק המאויר, מה הצפי למחיר שלו?
הרצל בר-מג: אנחנו מעריכים שגם במברק המאויר וגם במברק הרגיל המחיר יותר מאשר יוכפל, משום שכרגע המחיר לא מכסה אפילו מחצית מהעלות.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, היום זה פחות מ-20 שקלים, אתה אומר שזה יהיה בסביבות ה-40 שקלים.
הרצל בר-מג: היום זה 19.10 שקלים.
הרצל בר-מג: כדי שזה רק יכסה את העלות, אני מעריך שאנחנו נגיע ל-40 ש"ח.
הרצל בר-מג: אבל, כמובן, אני חייב להדגיש כאן, אמרתי שהמחירים של המברקים המאוירים הם כרגע בפיקוח, ואנחנו רוצים שהם לא יהיו בפיקוח.
הרצל בר-מג: מודגש כאן שגם מחירי השירות שלנו, שהם לא בפיקוח, הם מחירים שנתונים בכל זאת לאיזושהי השגחה של משרד התקשורת.
הרצל בר-מג: אנחנו מודיעים למשרד התקשורת, לפני שאנחנו מפעילים שירות, את המחיר שלו, ומשרד התקשורת יכול – ובעבר גם התערב – לומר לנו: אני לא מוכן שאתם תקבעו את המחיר הזה.
הרצל בר-מג: זאת אומרת שגם המחיר הזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, המחיר החדש של המברק המאויר יעבור לעיון משרד התקשורת?
הרצל בר-מג: בוודאי, הוא יועבר לידיעת משרד התקשורת לפני שהוא מופעל, ומשרד התקשורת יוכל - -
נתי ביאליסטוק כהן: זה סוג של filing.
הרצל בר-מג: - - לומר את דברו.
כרמל שאמה-הכהן: למשרד התקשורת יש מה לומר בהליך הזה?
יגאל לוי: כן, בהחלט.
יגאל לוי: אבל לא בצורה של תעריף מפוקח שאנחנו קובעים אותו, אלא יותר בבחינה של סבירות התעריף.
יגאל לוי: כל עוד זה יהיה בטווח סביר, המשרד לא יתערב.
הרצל בר-מג: אני מדגיש שכבר אירע בעבר שמחיר כזה שהוא לא נתון לפיקוח, משרד התקשורת לא אישר אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא לא צריך לאשר.
הרצל בר-מג: הוא לא צריך לאשר, אבל הוא יכול להתערב.
הרצל בר-מג: הוא יכול לומר - - -
נתי ביאליסטוק כהן: יש תהליך של filing.
נתי ביאליסטוק כהן: המחיר מובא לידיעת המשרד.
נתי ביאליסטוק כהן: אם המשרד שותק או לא מגיב, אז המחיר יאושר.
נתי ביאליסטוק כהן: אם המשרד ירצה להתערב, אז הוא יכול להתחיל תהליך של התערבות.
לאה ורון: והמברקים הרגילים, המשרד מפקח עליהם?
נתי ביאליסטוק כהן: המברקים הרגילים הם כרגע שירות בסיסי, אז הם בפיקוח.
איתי עצמון: אני רק רוצה לשוב ולהסב את תשומת הלב למשמעות של הסרת השירותים האלה מהתוספת.
איתי עצמון: המשמעות היא שהפיקוח יוסר, מכיוון שלפי סעיף 37 לחוק הדואר, שירותים המנויים בתוספת נתונים לפיקוח של השר באישור שר האוצר, שמוסמך לקבוע בתקנות את התשלומים.
איתי עצמון: משהוסרו השירותים האלה מהתוספת, הסמכות היא בשיקול דעת.
איתי עצמון: השר, באישור שר האוצר, רשאי לקבוע בתקנות את התשלומים בעד שירותים שבעל רישיון כללי נותן, ואינם מנויים בתוספת.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש עוד משהו לומר בעניין?
מיטל בשרי: אני רוצה להתייחס לכך, קודם כל, לא מדובר רק במודעות אבל, יש גם מברקים לאנשים שהם חולים.
מיטל בשרי: כשזה מצטרף גם המברקים המאוירים, ואם אתה עושה גם את המודעות של האבל, וגם הרגילות, וגם את המודעות לאנשים חולים או כל מיני צרכים חשובים או שמחות, זה מצטבר לסכום לא מבוטל.
מיטל בשרי: החשיבות של שירות המברקים לא נובעת רק ממספר המברקים, אלא מהצורך שהשירות הזה ממלא למשתמשים בו.
מיטל בשרי: עצם העובדה שאנשים משתמשים למרות העלות הגבוהה של המשלוח, מראה על הצורך.
מיטל בשרי: ולכן אנחנו חושבים שאין לשפוך את התינוק עם המים, ויש למצוא את האיזון בין זה שהדואר לא יפסיד ובין זה שהצרכנים לא יפגעו.
כרמל שאמה-הכהן: הדואר טוען שהשירות ימשיך, רק המחיר שלו יהיה מחיר ריאלי.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להבין, זה שירות שנולד בימים שלא היה לכל אחד טלפון בבית.
כרמל שאמה-הכהן: בטח לא היה לאף אחד טלפון ביד, ששולח גם SMS ושולח גם אימיילים, ויודע גם להתקשר לכל אחד, ולהשיג כל אחד בכל נקודה בארץ.
כרמל שאמה-הכהן: הנחיצות של השירות הזה ירדה באופן הדרגתי, בטח בשנים האחרונות, עם הנגישות לקווי תקשורת, על הפלטפורמות השונות – בין אם זה סלולארי נייד, בין אם זה טלפון בבית, בין אם זה דרך המחשב הנישא או הנייח בבית.
כרמל שאמה-הכהן: הצורך הזה הפך להיות שירות שהוא לא יעיל, לדעתי, לכל הצדדים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מי שנהנה להשתמש בו, ישלם וישתמש.
כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, ברגע שהרחבנו את שירות "דואר 24" והפכנו אותו אוניברסאלי, זה מגיע מהיום למחר.
כרמל שאמה-הכהן: אין שום בעיה, זה כבר לא המכתב שמטייל.
מהונד נאסר: בהמשך להתייחסות הייעוץ המשפטי של הוועדה, אני אפנה את הוועדה הנכבדה לסעיף 37(ו) לחוק הדואר, שבעצם יתייחס – ככל שהוועדה תאשר – את שירות המבקרים למצב הנורמטיבי החדש שיחול, ולפיו חלה על חברת דואר ישראל - - -
כרמל שאמה-הכהן: סבירות על התשלום.
מהונד נאסר: בדיוק.
מהונד נאסר: זאת אומרת זו חובה שקבועה בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, גם לדואר וגם לנו יהיו פגישות נוספות בעניינים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שהדואר לא יפתיע אותנו לרעה במחיר שהוא יקבע לציבור.
הרצל בר-מג: לא עשינו את זה בעבר, ואין לנו כוונה להתחיל היום.
כרמל שאמה-הכהן: זו לא פגישה אחרונה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו לנו, אני מאמין, כמה וכמה דברים, ולכן אני בטוח שגם ההגינות הטבעית שלכם כלפי הצרכנים וגם זה שאתם יודעים שאנחנו פוקחים עין על כל הדברים האלה – אני לא צופה שתהיה השתוללות.
כרמל שאמה-הכהן: גם מסתבר שלא משתלם להשתולל מול הצרכנים בשנים האחרונות בישראל.
הרצל בר-מג: בהחלט.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו עוד משהו לומר?
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי הפריסה הגיאוגרפית של השירות, מה הכוונה שלכם בנושא הזה?
איתי עצמון: הרי משהוספו השירותים האלה לתוספת, הם לא יהיו אוניברסאליים ולא יינתנו בכל הארץ.
הרצל בר-מג: יש לנו כוונה לשמור על הפריסה הקיימת, לא להפחית אותה.
הרצל בר-מג: אבל במקומות שבהם אין בית דואר, או אין שליח, ונצטרך להוציא אדם מיוחד, אז יהיו לזה עלויות מיוחדות, ונצטרך לקבוע עלויות.
כרמל שאמה-הכהן: כמה עולה היום – אני לא פונה לדואר, אני פונה לחברה פרטית, מי שזה לא יהיה – אם אני אומר:
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשלוח מהיום להיות מכתב לירוחם?
הרצל בר-מג: לא כדאי לך לעשות את זה.
הרצל בר-מג: זה עולה המון כסף.
יגאל לוי: לא רק שזה עולה המון כסף, לחברות הפרטיות כמובן שאין חובת שירות אוניברסאלי, ולהרבה נקודות - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני משלם, אני לא רוצה טובות.
יגאל לוי: - - הם לא מגיעות.
כרמל שאמה-הכהן: לא מגיעות בכלל.
הרצל בר-מג: יש מקומות שזה יכול להסתכם במאות שקלים.
יגאל לוי: במסירה מהירה.
יגאל לוי: הן לא מגיעות לכל מקום.
יגאל לוי: חברת הדואר – זה גם חלק מהדיון שאנחנו עושים כרגע – בגלל שהיא חברה ממשלתית, בגלל שחובת השירות האוניברסאלי עליה – ואני מאוד מכבד את מה שגברתי אומרת, גם אנחנו רוצים, וגם אדוני רוצה כל שירות בכל מקום, אבל באיזונים שאנחנו מנסים למצוא כרגע זה ובפתיחת ענף הדואר לתחרות, בניסיון להתאים את חברת הדואר, זה איזשהו איזון סביר - - -
לא ורון: אלו שירותים שהדואר נותן בעצמו, או באמצעות חברות אחרות?
יגאל לוי: השירותים האלה – בעצמו.
כרמל שאמה-הכהן: "דואר 24", זה הדואר מבצע בעצמו?
יגאל לוי: בוודאי.
הרצל בר-מג: בעצמו, באמצעות הדוורים שלנו.
יגאל לוי: לכן חלק מהבעיה היא אותה פריסה אוניברסאלית בכל מקום.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור התקנות והצו – פה אחד
כרמל שאמה-הכהן: התקנות אושרו, וגם הצווים.
איתי עצמון: הצו ותקנה 1(2), ותקנה 2, שהוקראו בדיון - - -
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שצריך אושר כדי לאשר את מה שסיכמנו.
איתי עצמון: מבחינת הקראה, התקנות והצווים הוקראו בישיבה ב-30 במאי.
מהונד נאסר: לפרוטוקול, יש תיקון טכני.
מהונד נאסר: בגלל שבתקנות הקודמות הגשנו תקנות שמתייחסות הן לשירות "דואר 24" והן לשירות המברקים, פיצלנו את – עיצוב טכני בלבד, והוא הועבר לעיון הוועדה לדעתי, נכון?
איתי עצמון: זה ברמה של שינוי טכני שנובע מהפרדת שתי ההוראות.
כרמל שאמה-הכהן: אין צורך בהקראה נוספת.
חמד עמאר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.
חמד עמאר: על סדר היום – הצעה לסדר: תמ"א 32 מציעה לאחסן אלפי טונות של גז ביטול סמוך לטמרה וכאבול.
חמד עמאר: זו היא הצעת דיון מהיר של חבר הכנסת חנא סויד.
חמד עמאר: אבקש מחבר הכנסת סויד להציג את ההצעה.
חנא סוייד: תודה, אדוני.
חנא סוייד: אני מודה לך ולצוות הוועדה על ארגון הדיון הזה סביב הנושא החשוב הזה.
חנא סוייד: ביקשנו להזמין לכאן את ראשי הערים וראשי המועצות המקומיות הקרובות, הסמוכות לאתר המתוכנן להצבת מאגרי הגז.
חנא סוייד: אני יודע שראש העיר טמרה הגיע עם צוות מלווה וראש המועצה המקומית אעבלין.
חנא סוייד: אני בלי משקפיים אז אני לא מזהה היטב, אבל אותם ראיתי.
קריאה: כאבול ושעב גם.
חנא סוייד: ראש מועצת כאבול דיבר אתי בטלפון ואמר שיגיע.
חנא סוייד: אז אני מברך את כולם, ואת הצוות המתלווה לכל ראש מועצה וראש עיר, לדיון בנושא החשוב הזה.
חנא סוייד: כפי שפתחת ואמרת – מדובר בתמ"א 32 ד'.
חנא סוייד: תמ"א 32 בכלל מדברת על נושאים של גז.
חנא סוייד: תמ"א 32 ד' מדברת על גפ"מ - גז פחממני מעובה, וזה הגז של הבישול, שמשתמשים בו בבישול.
חנא סוייד: כיום המאגרים של הגז קיימים מזה הרבה זמן בקרית אתא.
חנא סוייד: הם מהווים שם מאגר מרכזי לכל אזור הצפון ומשם מחלקים, בדרכים שאנחנו מכירים אותן.
חנא סוייד: תמ"א 32ד' מציעה להעביר אתה מאגר הקיים בקרית אתא לאזור בתחום המועצה מטה אשר אבל זה מטעה כי זה בעצם לא מפענח ולא אומר שזה קרוב, ממש קרוב – אותה קרבה שקיימת היום בין המאגרים הקיימים לבין השטח הבנוי בקרית אתא – אותו מרחק יפריד בין המאגר העתידי ליישובים כאבול, טמרה, אעבלין, שפרעם, במידה מסוימת, ושעב, מהצד השני.
חנא סוייד: כל היישובים האלה פחות או יותר, פלוס מינוס 200-300 מטר – מרוחקים או קרובים למאגר החדש כמו שהמאגר הקיים היום בקרית אתא.
ג'מאל זחאלקה: אז מה הועילו חכמים?
חנא סוייד: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
חנא סוייד: צריך לציין שהמאגרים הקיימים היום בקרית אתא הם מאגרים שהם לא קבורים – הם מעל פני האדמה, וזה בהחלט מגביר את הסכנה שלהם, גם מבחינת פיצוץ, גם מבחינת דליפה, אל תשכח גם שמגיעים לשם רכבים, ממלאים, פורקים ומעמיסים.
חנא סוייד: ושם זה בעצם מוקד לתחבורה של כל מיני רכבים עמוסים בגז.
חנא סוייד: כלומר, זה עם אפקטים אזוריים, בצורה זו או אחרת.
חנא סוייד: אבל העיקרון שרציתי להדגיש שהמאגרים בקרית אתא הם מאגרים חשופים.
חנא סוייד: מזמן יש דרישה לקבור אותם, כי אם קוברים אותם מתחת לפני הקרקע, זה בעצם פותר את הבעיה.
חנא סוייד: עכשיו אומרים – נעביר את זה לקרבת כאבול וטמרה, ושם נקבור אותם.
חנא סוייד: אז אם הפתרון הוא קבורה, אז למה לא לעשות קבורה מכובדת באותו מקום שהם קיימים, וצריך דווקא להעביר את זה לקרבת טמרה, כאשר למקום החדש אין כל יתרון?
חנא סוייד: אני בדקתי את האלטרנטיבות שלכאורה נבדקו בין האתר הקיים לאתר קרבת טמרה ואתרים אחרים, צריך לציין, ב-32ד'.
חנא סוייד: אז זה דבר ראשון.
חנא סוייד: סימן שאלה גדול.
חנא סוייד: אם הקבורה טובה בטמרה או בקרבת טמרה, אז שתהיה איפה שהמאגרים קיימים היום, בקרית אתא.
חנא סוייד: זו נקודה שלא הצלחתי למצוא שום תשובה עליה, ואני מבקש שנקבל תשובה על הדבר הזה.
חנא סוייד: אני רוצה להגיד שמבחינה דיונית, התהליך שהיה עד היום, ראשי הרשויות שנמצאים כולם כאן, זה מראה שחשוב להם העניין.
חנא סוייד: הם לא היו מגיעים סתם.
חנא סוייד: הם לא שמעו ולא ידעו על זה ולכן לא היתה להם כל הזדמנות להשמיע את קולם ואת עמדתם בנושא הזה, והם מאד חוששים מהדבר הזה.
חנא סוייד: העדות לכך היא שהם הגיעו לכאן, והם מוכנים וכבר משתפים פעולה עם כל מיני רשויות מקומיות בנושאי גז.
חנא סוייד: הרי אנחנו יודעים שנושאי גז הם כבר חובקי מדינה כי מוציאים גז מהים ויש הצעות לאחסן אותו דווקא בתוך הים.
חנא סוייד: אמנם לא אותו גז, שם מדובר בגז טבעי.
חנא סוייד: אז יש הרבה דיבור על גז, והמועצות הספציפיות בעצם גם משתפות פעולה עם רשויות מקומיות אחרות בקשר לנושאי הגז הרחבים.
חנא סוייד: אני רוצה לציין כאן שזה חיסרון גדול, זו תקלה שלא נועצו ברשויות המקומיות ולא נתנו לרשויות המקומיות הזדמנות להשמיע את קולן.
חנא סוייד: יכול להיות, הבנתי לאחר שהסתכלתי על הפרוטוקולים של הישיבות השונות שדנו בנושא הזה - שמהנדס של ועדה מקומית שמאגדת חלק מהמועצות המקומיות הוזמן לאחת הישיבות, אבל מדובר בוועדה מקומית מרחבית, לא באותן רשויות מקומיות.
חנא סוייד: הרשויות שמעו על העניין הזה רק לפני חודש – חודש וחצי, והם התגייסו להיאבק בנושא הזה.
חנא סוייד: הם דואגים לשלומם, שלום הציבור שלהם, וגם דואגים לגבי הסכנות שהפרויקט הזה עלול לגרום להם.
חנא סוייד: במיוחד אני אציין שני דברים.
חנא סוייד: ניקח את העיר טמרה ואת הכפר כאבול.
חנא סוייד: אני מכיר שם את מפעל "נשר" שחונק את שני היישובים האלה.
חנא סוייד: כשמיקמו את מפעל נשר בקרבת טמרה וכאבול אמרו:
חנא סוייד: אנחנו מביאים לכם ברכה.
חנא סוייד: זה ייתן לכם ארנונה.
חנא סוייד: עכשיו אני יודע שהוא חונק, ממש, את שני היישובים, ויעידו על כך ראשי הרשויות שנמצאים כאן.
חנא סוייד: הוא לא מאפשר ליישובים להתפתח, שלא לדבר על האבק ועל כל הסכנות שנובעות מהמחצבה.
חנא סוייד: לכן אני אומר שמספיק סכנות כבר יש.
חנא סוייד: יש כבר מספיק זיהום באזור הזה, וזה בעצם מונע כבר מהיישובים להתפתח ולהתרחב.
חנא סוייד: אם תוסיף לזה עכשיו את הדלתא הנוספת של עוד סיכונים ועוד מגבלות, אני מאד חושש שהיישובים האלה לא ימצאו מקום, בעתיד, להתפתח.