GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברק כלב: זה צריך להיות משהו יותר קונקרטי שמבטא את מה שאמר היושב-ראש על איזה שהוא סוג של שימוש לרעה.
ברק כלב: זה יכול למשל לומר שישנה התמהמהות יתר, שישנה התמשכות של התהליכים לקראת חתימה על הסכם קיבוצי.
ברק כלב: צריך להיות משהו שמבטא את העובדה שזה לא באופן שרירותי, שזה תלוי באיזה שהוא דיאלוג עם מה שעשינו, אחרת אין שום היגיון.
ברק כלב: השר בפעם הראשונה שירצה להפעיל עלינו לחץ במו"מ יגיד שהוא הולך לוועדה.
ברק כלב: אנחנו לא רוצים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא הולך לוועדה וגם אתם באים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא סוגר את זה בחדרי חדרים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא צריך לשטוח בפני הוועדה למה הוא הגיע לוועדה.
ברק כלב: זה נכון.
ברק כלב: בוא נציין שזה קורה רק אם הוא נוכח שישנה התמשכות בלתי סבירה במו"מ עד לחתימה על הסכם קיבוצי.
נתי ביאליסטוק כהן: אני מזכיר לך שיש שני צדדים בהסכם הזה.
נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שההתמשכות תהיה לא מהצד של העובדים.
ברק כלב: בסדר, אני רק אומר שעדיין המנגנון הזה מבחינת השר נוח כי זה לשיקול דעתו.
ברק כלב: אם הוא נוכח שזה בלתי סביר הוא צריך לתת דין וחשבון, באמת להראות שיש פה איזה משהו בלתי סביר.
נתי ביאליסטוק כהן: אם אתה משאיר את זה לשיקול דעתו, שיבוא ויסביר את זה לוועדה.
אריאל יעקובי: אם תהיה התמשכות לא מהצד של העובדים, על אחת כמה וכמה.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נשמע הצעות.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הצעות לגבי הליטוש של המילים?
נתי ביאליסטוק כהן: אם זה הולך לכיוון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: עוד לא הלך כלום.
נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר כמה שפחות לכבול את שיקול דעתו של השר.
כרמל שאמה-הכהן: שיקול דעתו של השר כבול מראש.
קריאה: שים לב שזה עדיין בשיקול דעתו.
כרמל שאמה-הכהן: השר פה בסך הכול מניע תהליך.
כרמל שאמה-הכהן: בלי אישור ועדה אי אפשר.
שמעון פרגון: אנחנו חושבים שאדוני הציע הצעה הגונה.
שמעון פרגון: אנחנו מבחינתנו עם ידיים נקיות לתוך התהליך.
שמעון פרגון: אנחנו מקבלים את ההצעה של אדוני.
ברק כלב: אנחנו, מצד אחד, משאירים לשר את היכולת להחליט, מצד שני תוחמים במשהו את שיקול הדעת שלו.
ברק כלב: אנחנו אומרים שאם ישנה התמשכות בלתי סבירה.
כרמל שאמה-הכהן: אם נוכח כי לא נחתם הסכם כאמור בשל התמשכות בלתי סבירה של המו"מ לקראת כריתת ההסכם.
נתי ביאליסטוק כהן: אתה שם את חוסר הסבירות בהתמשכות.
ברק כלב: שים לב לא להתבלבל, ההגה עדיין בידיים של השר.
נתי ביאליסטוק כהן: אתה משייך את חוסר הסבירות להימשכות התהליך.
נתי ביאליסטוק כהן: אולי התנאים לא סבירים .
כרמל שאמה-הכהן: אם התנאים לא סבירים זאת התמשכות לא סבירה.
כרמל שאמה-הכהן: זה דבר גורר דבר.
ברוריה מנדלסון: צריך שיהיה כתוב אם בכלל נדרש הסכם קיבוצי.
ברוריה מנדלסון: רק להגיד שאנחנו מנסים להשיג את עמדת השר..
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה להוסיף שלא נדרש הסכם?
ברוריה מנדלסון: ככל שנדרש.
ברק כלב: אנחנו לא רוצים שיהיה כתוב שלא נדרש.
ברוריה מנדלסון: אם יהיו שני עובדים בבנק הדואר, אז.
ברוריה מנדלסון: .
אורן לביאן: אם יהיה הסכם להשאלת עובדים.
ברק כלב: הסתפקנו בזה שזה יהיה ביחס ליום הקובע, לא בשלב הראשון.
נתי ביאליסטוק כהן: אם יהיה הסדר להשאלת עובדים של עובדי חברת הדואר לא צריך יהיה הסכם קיבוצי בחברה הבת.
אריאל יעקובי: הוא יבוא לפה ויגיד שלא צריך, שהוא ויתר ושנשחרר אותו.
נתי ביאליסטוק כהן: אבל לא צריך כי יש הסכם.
כרמל שאמה-הכהן: הכל באישור ועדה.
ברק כלב: שיהיה כתוב אלא אם כן הצדדים סיכמו.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתם מסבכים את המצב יתר על המידה.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה דבר אחד שהוא מהותי ומשמעותי, וזה הבלנס של אישור ועדה.
כרמל שאמה-הכהן: כל השאר זה זניח, תאמינו לי.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה שר שצריך לבוא ולשכנע ועדה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא פשוט לשכנע ועדה להסיר הגנה מעובדים.
אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי – כפי שנגדיר אותו - אם נוכח כי לא נחתם הסכם כאמור בשל התמשכות בלתי סבירה של המו"מ לכריתת החוזה, או אם הצדדים המיועדים לאותו הסכם הודיעו כי אין צורך בהסכם כאמור.
ברק כלב: הסכימו והודיעו שאין צורך.
אתי בנדלר: הם לא יודיעו אם הם לא סיכמו קודם.
אתי בנדלר: אם אתה מודיע, הוא מודיע והוא מודיע אני מניחה שזה נעשה בהסכם.
ברק כלב: אבל אז אנחנו נהיה בדיון פרשני אם ידענו שכן, אם ידענו שלא.
ברק כלב: זה לא דורש את הסכמתנו.
כרמל שאמה-הכהן: למה בכלל צריך להכניס את כל המילים האלו?
כרמל שאמה-הכהן: למה לסבך?
כרמל שאמה-הכהן: השר יבוא לוועדה ויקבל אישור או לא יקבל אישור.
כרמל שאמה-הכהן: למה צריך לסבך את זה ואחרי זה על זה יעשו כל מיני..? יהיו פה כל הנימוקים וכל השיקולים.
נתי ביאליסטוק כהן: אתם מבקשים לכבול את שיקול דעתו לעצם הפנייה לוועדה.
נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שיפנה לוועדה.
אתי בנדלר: לא תהיה מנימוקים?
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך.
כרמל שאמה-הכהן: הוא פונה אלי היום בנימוקים על תקנות ועל דברים?
כרמל שאמה-הכהן: הוא חייב בהסבר לציבור ולחברי הכנסת כשהוא יבוא לפה.
אתי בנדלר: אתה פוטר אותו.
כרמל שאמה-הכהן: כללי הסבירות חלים עליו בכל מקרה בכל החלטה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא שר.
ברק כלב: אני כן רוצה לתחום.
ברק כלב: אני רוצה להבנות את שיקול הדעת שלו כך שהוא יאמר שהוא לא יכול בפעם הראשונה שיש..
כרמל שאמה-הכהן: מראש שיקול הדעת שלו מובנה.
כרמל שאמה-הכהן: לא רק מובנה, אלא כפוף, שזה יותר ממובנה.
כרמל שאמה-הכהן: במובנה אתה עוד איכשהו אחרי זה צריך להתווכח איתו אם הוא בתוך המבנה.
כרמל שאמה-הכהן: פה הוא כפוף לאישור ועדה בכנסת.
ברק כלב: יש שני דברים.
ברק כלב: אחד מהם זה מנגנון בקרה, השני זה שיקול דעת של הגורם שמביא את זה למנגנון הבקרה.
ברק כלב: לשניהם יש מקום להסדר משפטי.
כרמל שאמה-הכהן: תמיד אתה יכול לתקוף אותו.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שהשיקולים צריכים להיות ממן העניין.
ברק כלב: השאלה היא מה הוא מן העניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שהניסוח של הדברים מכניס פה.
אריאל יעקובי: אנחנו הולכים עם היושב-ראש, רק היינו מציעים שיהיה מחודד וברור שהוועדה קובעת.
אתי בנדלר: הוועדה מאשרת, לא קובעת.
אתי בנדלר: השר קובע.
אריאל יעקובי: מאשרת זה קובעת.
נתי ביאליסטוק כהן: השר קובע, הוועדה מאשרת.
נתי ביאליסטוק כהן: למה שהוא יקבע אם הוועדה לא תאשר?
אתי בנדלר: אני אכתוב משהו מאוד כללי.
אתי בנדלר: אני אכתוב אם נוכח כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן.
ברוריה מנדלסון: במקום התמשכות תהליכים?
אתי בנדלר: כן, במקום התמשכות תהליכים.
אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה, יהיה רשאי לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי אם ראה כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן.
כרמל שאמה-הכהן: החדשות זה שהשר לא מתנגד שזה יהיה באישור ועדה.
נתי ביאליסטוק כהן: השר לא מתנגד.
אתי בנדלר: באשר למנגנון קביעת המועד הקובע, מה אדוני מחליט?
אתי בנדלר: אני מזכירה את נקודת המוצא.
אתי בנדלר: כרגע קביעת המועד הקובע היא דבר שבשיקול דעתו המוחלט של השר כך שבאופן תיאורטי יכול להיות שלא ייקבע בכלל תאריך קובע.
כרמל שאמה-הכהן: שיקול הדעת של השר הוא מוחלט אם התנאים מתקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: אם התנאים מתקיימים הוא לא צריך אותנו, הוא לא צריך לשאול אותנו כלום.
אתי בנדלר: עד איזה מועד אם התנאים מתקיימים?
אתי בנדלר: 5 שנים?
אתי בנדלר: 10 שנים?
אתי בנדלר: שלוש?
כרמל שאמה-הכהן: דיברו פה על שנה.
אתי בנדלר: אחרי שנה הוא יצטרך לדחות.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי שנה הוא יצטרך להפעיל את תהליך הדחייה.
אתי בנדלר: אותו תהליך שתיארתי קודם שנעשה פחות או יותר בחוק שירות נתוני אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: אתם אמרתם שנה.
נתי ביאליסטוק כהן: לא צריכים רק שנה, זה יכול להיות קודם.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יוכל גם לפני כן.
ברוריה מנדלסון: אנחנו יודעים שכולם מתכנסים תמיד לתאריך הקובע.
כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים פחות?
נתי ביאליסטוק כהן: אחרי שנה הוא צריך לבוא להאריך.
נתי ביאליסטוק כהן: אתה חייב לגמור את זה תוך שנה.
נתי ביאליסטוק כהן: אם לא מסתייע.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול גם אחרי חודש להגיד שכל התנאים התקיימו.
נתי ביאליסטוק כהן: כרגע לא קוצבים בזמן כלום.
כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים פחות משנה?
ברוריה מנדלסון: ברור לכם מה יקרה.
ברוריה מנדלסון: הדיונים יתחילו רק בעוד 11 חודש.
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר עניין שלכם, אף אחד לא אומר לכם.
אריאל יעקובי: השר צריך להגיד לכם להתחיל..
נתי ביאליסטוק כהן: הקונסטרוקציה שבנויה כרגע בחוק באה ואומרת שאם תוך חצי שנה לא מגיעים להסכמות האלה השר יכול לכפות הסדרים.
נתי ביאליסטוק כהן: זה לא מתבטל.
נתי ביאליסטוק כהן: הוא עדיין אחרי חצי שנה יכול.
נתי ביאליסטוק כהן: מה שאתם באים ואומרים זה שאם לא קרה הסכם והשר לא כפה הסדר, הוא צריך לבוא בחלוף שנה ולהאריך את ההסדר הזה.
נתי ביאליסטוק כהן: בסדר גמור.
נתי ביאליסטוק כהן: מובן, ברור ומקובל.
קריאה: מה זה להאריך את ההסדר?
אריאל יעקובי: לא מובן.
אריאל יעקובי: מה זה לכפות הסדר?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בהסכם הזה.
ברוריה מנדלסון: לכפות הסכם שירותים, להגיע להסכם.
קריאה: הסכם בין החברות.
קריאה: אחרי חצי שנה מודיעים.
נתי ביאליסטוק כהן: זה קיים כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף?
אתי בנדלר: אני לא כל כך הבנתי.
אתי בנדלר: אני מבינה תהליך שבו קובעים מועד ובאים לוועדה ומבקשים לדחות את המועד.
כרמל שאמה-הכהן: אמרנו שנה.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין שוב.
אתי בנדלר: מועד התחילה יהיה בעוד שנה?
כרמל שאמה-הכהן: לא קבע השר תאריך קובע תוך שנה מיום פרסום החוק, הוא צריך לבוא ולהאריך.
אתי בנדלר: את מה להאריך?
כרמל שאמה-הכהן: את הזכות שלו להאריך מועד קובע.
נתי ביאליסטוק כהן: לדחות את היום הקובע.
אתי בנדלר: הוא לא יכול לדחות תאריך שלא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: היום הקובע.
אתי בנדלר: אני מציעה שהיום הקובע יהיה שנה מיום התחילה.
אתי בנדלר: השר יהיה רשאי להקדים אם יתקיימו התנאים בתוך השנה בלי אישור הוועדה, ובלבד שיפרסם על כך 30 ימים מראש בתקנה.
אתי בנדלר: הוא יקבע בצו את המועד הקובע בתאריך מוקדם משנה.
מיה פרי אלתרמן: הפתרון הזה פוגע באיזון.
אתי בנדלר: תמיד הקביעה למועד הקובע זה קיום כל התנאים.
אתי בנדלר: אם בתום השנה לא יתקיימו התנאים ידחה השר את המועד הקובע.
ברוריה מנדלסון: הוא רשאי לדחות באישור הוועדה.
אתי בנדלר: הוא לא רשאי.
אתי בנדלר: הוא ידחה קטגורית.
ברוריה מנדלסון: ואם הוועדה לא תאשר לו?
אתי בנדלר: הרעיון הוא שהוועדה תאשר לו, אבל היא תדע מה התנאים ותוכל אולי גם להפעיל את השפעתה ללחוץ על מי מהצדדים או ככל שצריך כדי שיתקיימו התנאים.
נתי ביאליסטוק כהן: אמרת שמה שמפריע זה שיש איזה שהוא משהו שלא קצוב בזמן.
נתי ביאליסטוק כהן: צריכים להתקיים נסיבות מסוימות כדי שהיום הקובע יחול.
נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שהחברות לא יספיקו.
אתי בנדלר: לא יתקיימו התנאים תוך שנה.
נתי ביאליסטוק כהן: אם השר יחשוב שיש הצדקה וצריך להאריך את התקופה מהיום הקובע, הוא יבוא ויבקש מכם להאריך את התקופה שבה צריך לחול היום הקובע, הוא לא יבקש לדחות את היום הקובע.
לאה ורון: זה אותו דבר.
ברק כלב: ובלבד שאנחנו לא עוקפים בזה את תנאי היסוד.
נתי ביאליסטוק כהן: לא עוקפים את תנאי היסוד.
ברוריה מנדלסון: ברור.
ברוריה מנדלסון: התנאים נשארים אותם תנאים, רק התנאי הרביעי יכול להתבטל.
אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים רק על התנאי הרביעי, אנחנו מדברים גם על התנאי הראשון, השני והשלישי שאם הם לא יתקיימו לא תהיה ברירה אלא לדחות את התאריך הקובע.
אתי בנדלר: התנאים האלה הם תנאים הכרחיים לקביעת התאריך הקובע.
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו הבאנו מצב שבו התאריך הקובע לא נקבע, הוא ייקבע בהודעת השר על כך שיתקיימו התנאים.
נתי ביאליסטוק כהן: את באה ואומרת שלא ראוי לא לקצוב את זה בזמן.
נתי ביאליסטוק כהן: המטרה היא לא לבוא ולומר.
לאה ורון: הוועדה החליטה על שנה מיום התחילה.
אתי בנדלר: זאת לא הטענה שלי.
אתי בנדלר: הטענה שלי היא שלא ייתכן להשאיר לשיקול דעת מוחלט את עצם הכניסה של חוק שהכנסת מחוקקת לאיזו שהיא קביעה של שר שיכול שתהיה ויכול שלא תהיה.
ברק כלב: כבר עכשיו זה לא שיקול דעת מוחלט.
ברק כלב: כבר עכשיו זה 30 יום מהיום שמתקיימים התנאים המקדימים.
אתי בנדלר: אם הם לא יתקיימו אף פעם החוק לא ייכנס לתוקפו.
ברק כלב: זה החשש שלי מההערה שלך.
נתי ביאליסטוק כהן: מאחר ולא קבענו כי אנחנו לא יודעים להעריך את הזמן – זה יכול להיות קצר משנה, זה יכול להיות ארוך משנה – את מבקשת שבחלוף.
כרמל שאמה-הכהן: בוא תסביר לי מה קורה אם לא מתקיימים התנאים.
ברוריה מנדלסון: אני לא מבינה מה הבעיה.
ברוריה מנדלסון: בתום שנה השר מגיע לוועדה ואומר שלא התקיימו ומבקש להאריך.
נתי ביאליסטוק כהן: השאלה מה ברירת המחדל, כי אתי ביקשה לקבוע שברירת המחדל תהיה שהיום הקובע יהיה תוך שנה, אלא אם כן יבוא השר..
נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שיבוא השר..
אתי בנדלר: אלא אם כן יתקיימו התנאים.
אתי בנדלר: אם לא יתקיימו התנאים כולם יבוא השר לוועדה וידחה בצו, באישור הוועדה, את המעד הקובע.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא ידחה, מה יקרה?
מיה פרי אלתרמן: אם לא מתקיימים התנאים, איך ייכנס לתוקף?
מיה פרי אלתרמן: מה המשמעות של כניסה לתוקף?
מיה פרי אלתרמן: לא צריך לקבוע מועד.
כרמל שאמה-הכהן: בלי התקיימות התנאים.
ברק כלב: זה מועד שרירותי.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה אם התנאים לא מתקיימים?
כרמל שאמה-הכהן: איך אתם יוצאים מהפלונטר הזה?
ברוריה מנדלסון: המצב נשאר כמו היום.
כרמל שאמה-הכהן: התארגנות עד אין סוף?
ברוריה מנדלסון: החברה ממשיכה לתת את השירותים.
ברוריה מנדלסון: החברה הבת לא יכולה לתת שירותים נוספים כמו שהיא רוצה לתת.
ברוריה מנדלסון: היא תעשה את השיקולים שלה באיזון מה היא מעדיפה.
ברוריה מנדלסון: לנו זה מאוד עצוב.
אתי בנדלר: זאת אומרת שהמחוקק יחוקק והיא תעשה לפי שיקול דעתה.
ברוריה מנדלסון: אין לי כלים.
ברוריה מנדלסון: אין דרך.
ברוריה מנדלסון: החברה הבת לא יכולה לתת שירותים אם לא מתקיימים התנאים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: המחוקק דורש תנאים שיתקיימו.
אורן לביאן: אני אנסה להסביר.
אורן לביאן: יש 4 תנאים.
כרמל שאמה-הכהן: דבר על 3 תנאים, הרביעי לא קשור לעניין הזה.
אורן לביאן: במידה והם לא מגיעים להסדר הם צריכים להודיע תוך 6 חודשים והשר, באישור שר האוצר, יכול להורות להם איך להגיע להסכם לעניין השירותים וההסדרים.
אתי בנדלר: יכול.
אורן לביאן: על זה יש מנגנון.
אתי בנדלר: יש מנגנון שנתון לשיקול דעת השרים.
נתי ביאליסטוק כהן: הוא יכול, אבל שר האוצר יכול לא להסכים.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאנחנו נותנים סמכות לשר להשאיר את המצב במצב התארגנות עד אין סוף.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם זה טוב לכם.
אורן לביאן: עצם זה שיש 6 חודשים לשר, למשרד להתערב.
כרמל שאמה-הכהן: זה בסעיף הראשון.
כרמל שאמה-הכהן: מה בסעיף השני?
אתי בנדלר: גם בסעיף הראשון יש לו 6 חודשים, אחר כך זה עניין של שיקול דעת.
אתי בנדלר: זה שיקול דעת של שני שרים.
אתי בנדלר: מספיק שאחד יתנגד כדי שלא יוכלו להפעיל את הסמכות.
אורן לביאן: הסעיף השני זה הדירקטוריון של החברה הבת.
אורן לביאן: יש רשות החברות.
אורן לביאן: דירקטוריון חברת האם צריך למנות.
אורן לביאן: אני מניח שרשות החברות.
לאה ורון: הסעיף השני זה ההון המזערי.
לאה ורון: הסעיף השלישי זה הדירקטוריון.
אורן לביאן: לסעיף השלישי התשובה היא רשות החברות.
אורן לביאן: בסעיף ההון המזערי צריך לבחון איזה הון מזערי.
אורן לביאן: אי אפשר לבוא היום ולהגיד מה ההון המזערי, כי אם יחליטו שחברת הדואר נותנת את כל השירותים as is ויש מספר מצומצם של עובדים, אני מניח שיידרש הון רק כנגד הסיכונים, מה שקיים היום לחברת הדואר והיא שומרת אותו.
אורן לביאן: אם יידרשו פעילויות אחרות שהחברה תעשה בעצמה, כמו שיידרש הון חוזר, יצטרכו למצוא הסדרה לזה.
אורן לביאן: לחברה הבת מוקצה היום תקציב השקעות.
אורן לביאן: היא תידרש לתקציב השקעות.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נסכם את זה, נתכנס לשורה התחתונה.
כרמל שאמה-הכהן: עברו שנתיים, לא הצליחו להתקיים התנאים והשר לא הכריע, מה המצב הזה אומר?
אורן לביאן: לפי מה שהצענו היום הקובע לא נכנס.
אתי בנדלר: ועברו 5 שנים.
אורן לביאן: אנחנו נשתמש בסמכויות שיש לנו.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יותר אינטליגנט מזה.
כרמל שאמה-הכהן: בא שר שלא רוצה להשתמש.
קריאה: החברה האם לא מינתה דירקטורים.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נטפל בזה.
כרמל שאמה-הכהן: תציעו סנקציות.
כרמל שאמה-הכהן: תגידו שהחוק בטל, אלא אם כן זה משרת את האינטרס של הציבור.
ברוריה מנדלסון: גם החוק כמו שהוא היום.
אורן לביאן: האינטרס של הציבור זה שימשיכו להינתן שירותי בנק הדואר באופן סדיר וראוי כמו היום.
אורן לביאן: זה האינטרס הציבורי, לכן נולדה הוראת המעבר.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של זה שיישארו בתנאי מעבר עד אין סוף?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פשוט מאפשרים את זה עכשיו בחוק.
ברוריה מנדלסון: יש עליה פיקוח.
ברוריה מנדלסון: אנחנו מחילים את הוראות הפיקוח.
ברוריה מנדלסון: הציבור יוצא נשכר גם.
כרמל שאמה-הכהן: צריך איזו סנקציה מעל אותו שר על מנת שידע שהוא לא יכול להישאר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע, יהיו עליו לחצים פוליטיים ולא יודע מה.
נתי ביאליסטוק כהן: אולי כל עוד לא חל היום הקובע יתייצב השר אחת לשנה ויודיע לוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות אם לא נקבע יום קובע עד תאריך מסוים?
ברק כלב: אולי חובת דיווח כל 6 חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: דיווח לא שווה כלום.
אורן לביאן: המשמעות המעשית, אדוני היושב-ראש, זה שחברת הדואר וחברת בנק הדואר לא יוכלו להרחיב את הפעילות.
אורן לביאן: אני עובד איתם כבר 4 שנים.
אורן לביאן: בפעילויות שנראות מינוריות יש קושי להרחיב את הפעילות.
אורן לביאן: כולם רוצים להרחיב את השירותים ולהנגיש אותם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים בקרה.
אתי בנדלר: כולנו אופטימיים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים בקרה ברורה וחדה.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שעשינו בדברים אחרים כך אנחנו רוצים בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם אפשר להגיד שעד תאריך מסוים, נניח 2030?
כרמל שאמה-הכהן: לא נקבע יום קובע.
כרמל שאמה-הכהן: לא משנה למה, כולם אנשים טובים, אבל מה קורה?
כרמל שאמה-הכהן: האם החוק בטל ויצטרכו להתחיל חקיקה מחדש?
כרמל שאמה-הכהן: שיבינו מה המשמעות.
קריאה: לא כדאי.
כרמל שאמה-הכהן: גם עד 2030?
קריאה: החוק בטל.
כרמל שאמה-הכהן: זה עדיין לא מקובל עליך שאני אגיד לך שעד 2030 אין חוק..?
נתי ביאליסטוק כהן: זה כל כך דרמטי שאני לא יודע להגיד לך תשובה.
נתי ביאליסטוק כהן: המשמעות שהחוק בטל זה להתחיל אותו מחדש.
ברוריה מנדלסון: אנחנו פוגעים גם בציבור.
כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי, אם לא יישמת חוק במשך שנים, מה ההבדל אם הוא בטל או לא בטל?
כרמל שאמה-הכהן: אותו שר יידע שאם הוא לא מקדם את זה, לא נותן לזה תשומת לב, סדר עדיפות, לא חותך עניינים ומכריע, אז החוק יתבטל.
ברוריה מנדלסון: אם החוק יתבטל אנחנו פוגעים בציבור.
כרמל שאמה-הכהן: ובזה שזה בתקופת מעבר עד אין סוף לא פוגעים בציבור?
ברוריה מנדלסון: פחות.
ברוריה מנדלסון: בתקופת המעבר הציבור מרוויח.
כרמל שאמה-הכהן: מה הוא מרוויח?
ברוריה מנדלסון: סמכויות פיקוח שאין היום, סמכויות עיצום כספי שאין היום.
ברוריה מנדלסון: הציבור לא מרוויח את אפשרות הרחבת השירותים.
כרמל שאמה-הכהן: זאת כבר אמירה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם אין מחלוקת סביב השולחן לגבי כך שבתקופת המעבר הציבור מרוויח לעומת המצב היום.
ברוריה מנדלסון: אין ספק בעניין.
יעקב מרגי: לציבור זה לא משנה כלום.
יעקב מרגי: יכול להיות שהחוק לא ייכנס לתוקף.
ברוריה מנדלסון: היום הקובע, לא החוק.
יעקב מרגי: יכול להיות שהיום הקובע לא יגיע לעולם.
יעקב מרגי: צריך להבין ששלושת הסעיפים הראשונים מדברים בסופו של דבר על מערכת הסכמים שהדואר צריך לגבש – הנהלת הדואר, דירקטוריון הדואר.
יעקב מרגי: אין היום חברת בנק הדואר.
יעקב מרגי: זה לא הסכם בין שני צדדים.
יעקב מרגי: אין היום, כמו שאמר מנכ"ל בנק הדואר, אורגן שנקרא בנק הדואר עם דירקטוריון, עם מנכ"ל שרואה אינטרס אחר מחברת הדואר.
יעקב מרגי: בסוף חברת הדואר בסיוע של רשות החברות, משרד האוצר ומשרד התקשורת צריכה לגבש מערכת הסכמים כך שחברת בנק הדואר תיבנה בצורה המיטבית.
יעקב מרגי: הסבירות שהתנאים האלה יתמלאו היא סבירות גבוהה יותר.
יעקב מרגי: בסעיף הרביעי של נושא העובדים להכפיף את היום הקובע להסכם קיבוצי כזה או אחר בין העובדים לחברה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מת עליו.
יעקב מרגי: זה לא שאני מת עליו, אני פשוט מתנגד.
יעקב מרגי: אני לא מכיר דבר כזה ממקום אחר.
יעקב מרגי: אני מתפלא על משרד התקשורת שמוכן..
לאה ורון: בחוק של הרכבת הוא קיים.
כרמל שאמה-הכהן: מר גזית, לסעיף הזה יש חלק שני שאומר שלממשלה יש סמכות לבקש מהוועדה בלי הליך מסובך, באישור ועדה, בלי חקיקות, בלי ועדות שרים ובלי כל החסמים והבלמים האחרים, להסיר את הסעיף הזה.
יעקב מרגי: אנחנו יודעים, אדוני, כמו שאמרה עו"ד מנדלסון ממשרד התקשורת, שמה שיקרה זה שבעוד שנה נשב פה, יבואו נציגי העובדים, תבוא החברה, אולי יבואו משרד האוצר ומשרד התקשורת, וננהל את המו"מ על העניין הזה.
ברוריה מנדלסון: זה לא מה שאמרתי.
יעקב מרגי: זה מה שאני אומר.
יעקב מרגי: יושבים פה נציגי העובדים, יושבת פה ההסתדרות .
יעקב מרגי: מדובר בוועד גדול.
יעקב מרגי: לא מפטרים כל כך מהר ולא מעבירים.
יעקב מרגי: אני לא ראיתי שאפשר להזיז עובד בדואר לא מחברה לחברה בת אלא מפרויקט לפרויקט בכזאת מהירות ובכזאת זריזות.
יעקב מרגי: לא נגמרו הכלים הארגוניים להסתדרות ולוועד העובדים לפעול במצב בו הם נפגעים.
יעקב מרגי: אני לא חושב שצריך להכניס כניסה לתוקף של חוק ולהכפיף אותו להסכם קיבוצי כזה או אחר.
יעקב מרגי: אף אחד לא מתכוון לעשות את השינוי הארגוני הזה בלי לדבר עם העובדים.
יעקב מרגי: יש עוד נושאים שקשורים בחברת הדואר שנמצאים בדיונים בין החברה לעובדים והמשרדים השונים.
יעקב מרגי: אני מניח שגם זה יעלה על הפרק.
יעקב מרגי: אני לא חושב שחוק כנסת צריך להיות כפוף להסכם קיבוצי כזה או אחר.
יעקב מרגי: זה יביא למצב שבעוד שנה נשב פה כולנו וננהל מו"מ עם העובדים על יישום חוק.
יעקב מרגי: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש ועד העובדים ולכולם.
יעקב מרגי: מדובר פה בסוף במנוע צמיחה הכרחי.
יעקב מרגי: אם רוצים לשמור על הבית, וזה האינטרס שלכם בראש וראשונה, אתם צריכים להיות הראשונים שדוחפים לזה שהחוק הזה ייכנס לתוקף, ימומש ויביא לפיתוח של בנק הדואר.
יעקב מרגי: לדעתי אתם לא שם.
שמעון פרגון: אני מאוד מודה על הדאגה לוועד העובדים ולחברת הדואר, אבל אם אני מבין מדבריך, מכובדי, אז כל מה שאתה אומר זה לדבר עם העובדים ולרוץ קדימה.
שמעון פרגון: טוב או לא טוב עם העובדים זה לא רלוונטי.
שמעון פרגון: בחברת הדואר יש 7000 משפחות.
שמעון פרגון: מחובת כל השולחן הזה – זה הקו שהוביל היושב-ראש – היא גם לשמור על פרנסתם.
שמעון פרגון: הדרך שאתה מציע היא דרך לא דרך.
שמעון פרגון: אני רוצה גם הערה לגבי הקטע של הציבור, אם נפגע או לא נפגע.
שמעון פרגון: אני קודם כל שואל בהגדרה מה זה הציבור שגברתי שהתכוונה שהוא נפגע.
ברוריה מנדלסון: הוא לא נפגע.
שמעון פרגון: את אמרת שהוא ייפגע אם וכאשר יהיה המצב הקיים.
נתי ביאליסטוק כהן: אם החוק יבוטל.
ברוריה מנדלסון: אם החוק יבוטל.
ברוריה מנדלסון: אם יהיה פחות פיקוח יש סיכוי.
שמעון פרגון: הציבור מבחינתי זה אותו ציבור שדיבר עליו מר לביאן שמקבל את השירותים דרך סניפי הדואר.
שמעון פרגון: הציבור הזה לא נפגע בשום מצב, הוא ימשיך לקבל נאמנה את כל השירותים שלו דרך סניפי הדואר.
ברוריה מנדלסון: לא דיברתי על קבלת השירותים, דיברתי על אפשרויות הפיקוח ועל אופן מתן השירותים.
שמעון פרגון: זה לא ציבור נפגע.
ברוריה מנדלסון: בעקיפין.
שמעון פרגון: אולי בעקיפין הציבור ייפגע כאשר מקימים כרגע חברה.
נתי ביאליסטוק כהן: מר פרגון, אתה פשוט מכוון למקום הלא נכון.
נתי ביאליסטוק כהן: מה שעו"ד מנדלסון אמרה זה שבמצב של ביטול החוק לעומת המצב של השארה ארוכת טווח של תקופת הביניים, המצב של השארת תקופת הביניים עדיף על ביטול החוק.
נתי ביאליסטוק כהן: זה מה שהיא אמרה.
נתי ביאליסטוק כהן: הציבור ייפגע פחות מהשארת תקופת הביניים לאורך זמן מאשר מביטול החוק.
נתי ביאליסטוק כהן: היא לא אמרה שום דבר רע..
שמעון פרגון: חלילה, לא אמרתי שהיא אמרה, ניסיתי רק להגדיר את הציבור.
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מדברים על הציבור.
נתי ביאליסטוק כהן: הדאגה שלנו היא לציבור.
שמעון פרגון: גם שלנו.
שמעון פרגון: אנחנו רואים את זה עין בעין.
אריאל יעקובי: אני חושב שאדוני והצוות שלו מכוונים נכון כשהם שואלים מה יקרה במידה ולא נגיע למימוש כל התנאים.
אריאל יעקובי: מר גזית הזכיר ללא חשש שהוועדה מסמיכה ושיבוא לפה השר ויסביר.
אריאל יעקובי: כך הוועדה צריכה לנהוג.
אריאל יעקובי: אותו דבר גם לגבי הביצוע של הפקידות הבכירה.
אריאל יעקובי: על מה אנחנו מדברים?
אריאל יעקובי: אנחנו מדברים על מצב שהוועדה הזאת יושבת ועמלה.
אריאל יעקובי: הכנסת מחוקקת חוק על מנת לעשות טוב לציבור.
אריאל יעקובי: נעשה את החוק.
אריאל יעקובי: רק סעיף אחד מתוך ה-4 יהיה בפיקוח, כל היתר forever?
אריאל יעקובי: אף אחד לא יצטרך להסביר הסברים?
אריאל יעקובי: ההיפך.
אריאל יעקובי: אני חושב שאדוני עושה נכון.
אריאל יעקובי: צריך לבוא ולהגיד תקופה.
אריאל יעקובי: אני, אגב, קטונתי לייעץ בעניין הזה.
אריאל יעקובי: צריך להגיד שאחרי שנה, אחרי שנתיים יבואו להסביר.
אריאל יעקובי: למה יש הסתדרות, אדוני?
אריאל יעקובי: כדי שיהיה את מי להאשים.
אריאל יעקובי: כשלא הולך משהו תמיד אומרים שההסתדרות לא בסדר.
אריאל יעקובי: אנחנו עדים כבר למקומות שעשינו הסכם קיבוצי, הכל היה מוכן ואפשר היה להניע את המרכבה אבל עדיין לא מניעים.
אריאל יעקובי: עדיף לנו שיבואו האנשים שמקבלים חוק לידיים ויסבירו.
אריאל יעקובי: יכול להיות שיש מקום בלי להטיל סנקציה.
אריאל יעקובי: עצם ההסבר הוא סנקציה.
אריאל יעקובי: אם יצטרכו לבוא ולדווח אחת לתקופה, להגיד למה זה תקוע, זאת כבר סנקציה מספיק טובה.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ובתקופת המעבר אין פגיעה באינטרס של אף אחד, עד כמה שאני יודע פה, אין צורך בפקיעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נכניס אלמנט של דיווח לוועדה.
אתי בנדלר: של אישור.
אתי בנדלר: אני מציעה שהיום הקובע יהיה שנה מיום התחילה, אולם השר יהיה רשאי לקבוע בצו יום קובע מוקדם יותר אם התקיימו התנאים המפורטים בפסקאות (1)-(4).
ברק כלב: עשינו פה bypass מאוד משמעותי במה שאמרת כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא הקשבת טוב?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא ראיתי פה שום bypass.
כרמל שאמה-הכהן: אם התקיימו 4 תנאים התנאי שלך התקיים.
אתי בנדלר: אם התקיימו 4 התנאים לפני תום אותה שנה הוא יהיה רשאי בהודעה של 30 ימים מראש לקבוע בצו את מועד התחילה לתנאים האלה בפסקאות (1)-(4).
אתי בנדלר: לא התקיימו התנאים המוקדמים ביום הקובע, זאת אומרת בתום שנה ממועד התחילה, ידחה השר, בצו, באישור הוועדה, את היום הקובע לתקופה של 6 חודשים כל פעם עד שיתקיימו התנאים המוקדמים, כאשר תהיה הוראה מיוחדת בקשר לתנאי הרביעי, כפי שסוכם קודם, דהיינו.
כרמל שאמה-הכהן: למה צריך פה אישור ועדה?
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות אם לא אישרה הוועדה?
ברוריה מנדלסון: אין משמעות.
ברוריה מנדלסון: הוועדה היא בשביל לדווח ולנמק.
אתי בנדלר: אישור הוועדה בעניין הזה נדרש כשהשר יבוא בתום לב אחרי שבדק את כל הנסיבות, אחרי שראה ואחרי שהוועדה תשתכנע שהתנאים האלה לא התקיימו בשל נסיבות רציניות וכו'.
אתי בנדלר: הוועדה יכולה לבוא ולהגיד שהיא לא מאריכה את המועד הקובע בעוד 6 חודשים אלא בעוד 3 חודשים כדי שיסיימו עד אז את כל מה שצריך לסיים.
אתי בנדלר: התאריך הקובע יהיה אז בתום 3 חודשים, או כשהוא יבוא שוב לוועדה.
אתי בנדלר: הלחץ, הדיווח והדיון שהוועדה מפעילה הם הכלי הטוב ביותר בנסיבות העניין.
אתי בנדלר: לרבע לגמרי את המעגל אני לא יכולה.
אתי בנדלר: אני יכולה לעשות את זה אליפטי.
אתי בנדלר: עד כאן מגיעה היצירתיות שלי.
אתי בנדלר: אם יש רעיון יותר טוב אני אשמח לשמוע.
אתי בנדלר: עד עכשיו אף אחד לא הצליח למצוא רעיון יותר טוב לעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך את אישור הוועדה לדיווח.
אתי בנדלר: האלמנט הזה של דיון בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: דיון בוועדה כן.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על חובת דיווח.
אתי בנדלר: דיווח זה שום דבר.
אתי בנדלר: הוא ידווח בכתב שהוא מודיע שהוא דוחה את התאריך הקובע.
כרמל שאמה-הכהן: דיווח בוועדה.
אתי בנדלר: זה המשמעות של האישור.
כרמל שאמה-הכהן: דיווח לא צריך אישור.
כרמל שאמה-הכהן: לי יש בחוק הוד"לים חובת דיווח של השר האחראי כל 4 חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: אני צריך לאשר לו משהו?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מצביע לו על כלום.
כרמל שאמה-הכהן: חובתו להגיע.
אתי בנדלר: מניסיוני בכל החוקים שבהם נקבעה חובת דיווח לוועדה מה שעושים זה שבסדר היום מודיעים לחברי הכנסת שהתקבל דיווח לפי חוק.
כרמל שאמה-הכהן: תכתבי שיהיה דיווח בפועל.
אתי בנדלר: מה זאת אומרת דיווח בפועל?
אתי בנדלר: שלא התקבל.
כרמל שאמה-הכהן: שהמשרד צריך לבוא.