GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי חרמש: והלקוח יתמחר בצורה אחרת, וייפגשו באמצע - -
רונית נוברט: - יחליט אם התמחור נראה לו נכון או לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: על האופציה של רצפה – יש לה מחיר מדויק במחשבון פיננסי.
רונית נוברט: לא.
רונית נוברט: אם היינו יודעים מה יקרה למדד בעתיד, אז - -
כרמל שאמה-הכהן: לגדר התחייבויות, יש לזה עלות מאד מאד מדויקת.
רונית נוברט: אז הבנק יגדר התחייבויות בעלות שהוא רואה לנכון- -
כרמל שאמה-הכהן: נכון, והמראה של זה, מאחר והבנק יודע, המראה של זה בצד השני זה הלקוח והוא ממש ממש לא יודע.
רונית נוברט: ולקוח כזה שחושב שהוא לא מספיק יודע, ניתן - -
אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר שככל שהוועדה קיבלה את ההצעה שלשר המשפטים, באישור ועדת הכלכלה, תהיה סמכות לקבוע נסיבות או סוגי חוזים שבהם החזקה הזו לא תחול, הרי ההוראה הזו היא שוב, כללית.
אתי בנדלר: אז אפשר לקבוע במסגרת תקנות כאלה שזה לא יחול על - -
כרמל שאמה-הכהן: חברות גדולות שלוקחות הלוואות גדולות ועושות פרויקטים, והן באמת אולי יודעות מה הן עושות, ואני לא רוצה להתערב להן בשיקול דעת - אז אולי כן.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על משק הבית, שצריך לעשות את הבחירה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: הוא עושה בחירה של "אן דן דינו" במקרה הטוב.
כרמל שאמה-הכהן: אין לו סיכוי, אלא אם כן הוא איש - -
לבנת קופרשטיין דאש: אתה נותן קצת פחות מדי קרדיט ללקוחות שלנו.
לבנת קופרשטיין דאש: בטוח שיש כאלו, ויש גם כאלו.
כרמל שאמה-הכהן: אם המרצה שלי, ד"ר דני בן שחר יגיע לבנק הוא יידע לעשות את החשבון, אבל 99% מהאנשים לא יודעים לעשות את החשבון.
כרמל שאמה-הכהן: מה לעשות?
שי חרמש: זה משחק בין שני שחקנים שאינם שווי כוחות.
שי חרמש: אל תנסו לשכנע אותנו שצריך להגן על הבנקים כנגד הלקוחות שלהם.
שי חרמש: בינתיים צריך להגן על הלקוחות מול הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן לקבל שבאמת יש שחקנים שאולי באמת עובדים מולכם ויודעים לעשות את החשבון מה טוב להם, יותר טוב מאתנו, אבל את זה - אמת שר המשפטים יוכל להביא בתקנות, אם אפשר להחריג, מגודל הלוואה מסוימת אולי, הוא ינסה.
כרמל שאמה-הכהן: בין בית השקעות שעושה אתכם סוג של הלוואה אין לי עניין להתערב.
כרמל שאמה-הכהן: אולי באמת הוא יודע יותר טוב מה טוב לו.
רונית נוברט: כשאתה הולך לסופרמרקט ורוצה לקנות איזה שהוא סוג של גבינה, יש לך הרבה סוגים של גבינה.
רונית נוברט: אתה צריך לבחור איזה סוג לקחת.
כרמל שאמה-הכהן: יש קצת הבדלים בין עסקת רכישת גבינה לבין לקיחת משכנתא.
רונית נוברט: נכון, - - -הלקוח מספיק יודע מה הוא רוצה.
אתי בנדלר: לא במוצרים פיננסיים.
כרמל שאמה-הכהן: במוצרים פיננסיים יש לנו בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: תראה מה קורה בנושא של כל החיסכון הפנסיוני.
טיבי רבינוביץ: חבל.
שי חרמש: כשהיה בידיים שלכם היה יותר טוב.
כרמל שאמה-הכהן: גם אני מסכים אתך.
כרמל שאמה-הכהן: אנשים, גם הטובים שביניהם, לא יודעים - - בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני תומך להגדיל את המעורבות של הבנקים בתחום הפנסיוני, אבל זה לא נושא הדיון עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לקרוא את החוק.
אתי בנדלר: בחוק החוזים האחידים , התשמ"ג-1982, בסעיף 4 –אחרי פסקה (10) יבוא: "(11) תנאי הקובע הצמדה של מחיר או תשלום אחר לפי החוזה למדד כלשהו, כך שירידה של המדד או עליה שלו לא תזכה את הלקוח".
אתי בנדלר: כאמור, כאן מדובר בחזקה על התנאים הבאים שהם תנאים מקפחים וזו חזקה נוספת שמוצע להכניס לרשימת החזקות המנויות בסעיף 4.
אתי בנדלר: בנוסף, כפי שהתגבש כאן בוועדה, שתי הוראות נוספות.
אתי בנדלר: האחת, תיקון 25 לחוק.
אתי בנדלר: סעיף 25 עניינו בביצוע ותקנות.
אתי בנדלר: סעיף קטן (א) שבו קובע ש "שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות בדבר...." - וכאן תתווסף פסקה נוספת שתאמר – "...
אתי בנדלר: נסיבות או סוגי חוזים שבהם לא תחול החזקה האמורה סעיף 4(11)", כשתקנות לפי הפסקה הזו יהיו באישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: סעיף נוסף הוא שתחילתו של החוק – 4 חודשים מיום פרסומו.
לבנת קופרשטיין דאש: ואיך יבוא לידי ביטוי זה שזה לא חל רטרואקטיבית?
אתי בנדלר: פרשנות רגילה של החוק – אם לא קובעים אחרת, אז חוק חל מיום תחילתו ואילך.
לבנת קופרשטיין דאש: כי בחוק חוזים אחרים יש משהו לגבי רטרואקטיביות.
אתי בנדלר: להפך.
אתי בנדלר: ביקשתי אפשרות להכניס את זה ומשרד המשפטים התנגד והוועדה קיבלה את עמדת משרד המשפטים בעניין הזה, בישיבה הקודמת, כך שברור שזה חל מיום תחילת החוק ואילך.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו שום כוונה שזה יחול רטרואקטיבית.
כרמל שאמה-הכהן: נעבור להצבעה - מי בעד?
כרמל שאמה-הכהן: נמנעים –אין הנוסח אושר לקריאה שניה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר-היום הצעת חוק טיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות, התשע"ב-2012, דיון שלישי.
כרמל שאמה-הכהן: הצלחנו להתקדם מעט בהצעת החוק, היכן עצרנו?
אתי בנדלר: סעיף 17, אדוני, כשאני מזכירה שלפני כן דילגנו על מספר סעיפים.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 17 הוקרא?
יהושע פדרסן: הוקרא בחלקו.
אתי בנדלר: הוקרא בחלקו, התחילו להישמע הערות ואז הסתיימה הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נקריא את סעיף 17 מההתחלה.
אתי בנדלר: רק תאמר לנו מאיזה נוסח אתה קורא כי די קשה לי המעבר ממסמך למסמך.
יהושע פדרסן: בוקר טוב.
יהושע פדרסן: כבוד היושב ראש, המשרד להגנת הסביבה מביא עכשיו לדיון נוסח מעודכן אחרי שינויים לאור, בין היתר, הסכמות כפי שהנחת בישיבה הקודמת לבוא עם מירב ההסכמות בין כל הגורמים בשביל לייעל את הדיון.
יהושע פדרסן: יורם, אתה רוצה להוסיף?
יורם הורביץ: תודה, ג'וש.
יורם הורביץ: כפי שהוועדה הנחתה התכנסנו למספר ישיבות עם איגוד לשכות המסחר וקיימנו דיונים על הסוגיות שהטרידו אותם.
יורם הורביץ: אני שמח להגיד שהיה שיתוף פעולה מצוין ואני מודה להם, וגם מצדנו הגענו להסכמות בנקודות שלא פגעו מבחינתנו בדברים המרכזיים של החוק ובשורה של דברים, כפי שבנוסח שמופיע בפניכם, יש למעשה תוצר של אותן הסכמות.
יורם הורביץ: אם אני אפרט את הדברים העיקריים: נושא של כניסת החוק לתוקף – דחינו אותו בשנה, התחולה של היעדים – פרסנו אותם על פני יותר שנים, הגדרנו בצורה מדויקת את היקף המימון של היבואנים, את אותן הפעולות הנדרשות מהם על פי החוק כדי שלא יהיה אי ודאות מה חלקם ומה חלקו של השלטון המקומי, פרסנו והקטנו את גובה העיצום הכספי, קבענו מגבלות על גובה דמי הטיפול שהגוף המוכר יכול לגבות מהיבואנים ומהיצרנים ושורה של נקודות טכניות אחרות שהגענו בהן להסכמות.
יורם הורביץ: אני חושב שכרגע שמרנו על האינטרס הציבורי שהחוק הזה יהיה כמו שצריך, מצד שני נתנו מענה לדברים שהציקו להם ואפשר לקדם את החקיקה בהסכמה.
יעקב אדרי: הסיכום היה הבוקר?
יורם הורביץ: הסיכום היה ערב החג.
יעקב אדרי: כי שמעתי פשוט היום בחדשות את כל הוויכוח הזה, בבוקר, ברדיו.
כרמל שאמה-הכהן: כן, הייתם ברדיו אבל זה רדיו.
יהושע פדרסן: לאור זאת, היינו מציעים אולי להתחיל מהדברים שדילגנו בדרך, הגדרות סעיפים 3 ו-4 שהם מהותיים להסדר.
כרמל שאמה-הכהן: נחזור אליהם, החוק לא יגמר בלי שנחזור אליהם.
אתי בנדלר: אתה צריך את הסעיפים האלה כדי להתקדם בסעיף 17?
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שהשר יהיה פה כשהסעיפים האלה מוקראים.
יהושע פדרסן: הבנתי.
יהושע פדרסן: אני רק מזכיר אז שיש הגדרה אחת שנדרש לאשר, סעיפים 3 ו-4, וגם דילגנו על סעיף 15.
יהושע פדרסן: את סעיף 17 אקרא מהנוסח המעודכן, אני אקרא אותו מתחילתנו, הוא הוקרא בחלקו בדיון הקודם.
יהושע פדרסן: הסעיף בעצם מגדיר את היקף החובות והפעולות הנדרשות מגוף יישום מוכר, עם דגש על פירוט המימון הנדרש שהוא יממן מול גורמים שונים שהוא מתקשר אליהם.
כרמל שאמה-הכהן: זה כל ההסבר?
יהושע פדרסן: בסעיף (2) המפורט, מול הרשויות המקומיות, זו אכן נקודה שביישום חוק האריזות גרמה לדיונים רבים לגבי פרשנות חוק האריזות לגבי מהו היקף המימון הנדרש לשלם לרשויות המקומיות.
יהושע פדרסן: אחד מהלקחים הוא לפרט באופן מפורט, כמו שמופיע כאן, מהם מרכיבי המימון שישולמו לרשויות המקומיות.
יהושע פדרסן: זה אמור לסייע ליישם את החוק באופן אפקטיבי יותר.
יהושע פדרסן: סעיף (4), לגבי עלויות משווקים, איפה שסיימנו את הדיון הקודם, מגדיר שזו עלות מימון מלאה של היצרנים והיבואנים לגבי העלויות שנושאים בהן המשווקים במסגרת האפשרות לקבל חזרה את הציוד.
יהושע פדרסן: אני מזכיר, נראה את זה בהמשך אבל משווקים, חנויות שמוכרות ציוד אלקטרוני, מי שקונה יוכל להגיד לחנות שאני גם מחזיר את הציוד האלקטרוני, את הפסולת הישנה, ללא עלות מבחינת הקונה, הצרכן, התושב, ועלויות בגין זה ישולמו על ידי היצרנים והיבואנים למשווקים לפי מה שהוגדר בסעיף הזה.
יורם הורביץ: אולי רק להדגיש שגם במקרה של המימון עבור המערכים של הרשות המקומית וגם עבור הוצאות המשווקים, החוק קובע, כפי שג'וש הקריא, עלויות סבירות בלבד כדי למנוע מצב של איזושהי השתוללות של הגורמים האלה שחלילה ירצו לקבל עלויות מעבר למה שנדרש לצורך השגות מטרות החוק.
כרמל שאמה-הכהן: על איזה סעיף את מדברת?
מירה סלומון: אנחנו מדברים על סעיף 17(2)(ב): "תשלום העלויות המפורטות בסעיפים קטנים (2)(א)(1), (4) ו- (6) יהיה עבור משקל פסולת הציוד והסוללות שהועברה על ידי האחראי לפינוי פסולת".
מירה סלומון: לגבי סעיפים קטנים (4) ו-(5), שהם כוח אדם הנדרש לתפעול מרכז איסוף ותחזוקה של מרכזי איסוף, היינו מבקשים לקבל הבהרה כיצד משקל הפסולת, הציוד והסוללות אמור להיות מתורגם לחלק שבו הרשויות המקומיות אמורות להיות משופות בגין סעיפים (4) ו-(6).
יהושע פדרסן: זה מוגדר ברמה של הכללים.
יהושע פדרסן: החוק לא יכנס לפירוט בדיוק איך ההתחשבנות בפועל.
יהושע פדרסן: אולי מילה להבהיר את סעיף (2)(ב): זה מבדיל בין מצב שאפשר לקרוא לו במובן מסוים "עלויות קבועות" לרשות המקומית ועלויות שהן בעצם עלויות שוטפות, שהן ביחס למשקל פסולת הציוד האלקטרוני שבפועל נאספה בהסדרים השונים ובמרכזי האיסוף והועברה לגוף יישום מוכר.
יהושע פדרסן: יש פה שילוב, שמצד אחד יש תמריץ שכל הגורמים, כולל הרשות המקומית, להמריץ כמה שיותר הפרדה והבאה של הפסולת למרכזי איסוף, שתהיה כמה שיותר פסולת ציוד אלקטרוני שתועבר לגוף המוכר שהיצרנים והיבואנים יוכלו לעמוד ביעדים, מצד שני, יש חלק שהן עלויות קבועות, שבכל מקרה, ללא קשר לכמה פסולת נאספת, יש תשלום ומימון לרשויות המקומיות.
יהושע פדרסן: אז יש פה איזון שאנחנו חושבים שהוא איזון טוב בין עלויות קבועות ועלויות שקשורות בכמה בפועל המערכת היא טובה, אפקטיבית, וכולם מתמרצים את התושבים להביא את הפסולת.
מירה סלומון: אנחנו בכל זאת, אם אפשר, מבקשים הבהרה נוספת, ג'וש.
מירה סלומון: אם אספנו 100 טון של פסולת אלקטרונית, איך זה מתורגם לתחזוקה של כוח האדם שלנו בתחזוקה של מרכזי האיסוף?
יהושע פדרסן: המרכיב של כוח האדם הוא ביחס לכמות הפסולת.
יהושע פדרסן: יהיה מרכיב והוא יוכפל במשקל הפסולת שהועברה.
אתי בנדלר: 1,000 טון שווה אדם אחד, זו הכוונה?
אתי בנדלר: את רוצה לדעת מה המפתח?
מירה סלומון: אנחנו רק מנסים להבין, כיוון שזה משהו שלא ראינו לפני כן, למה הכוונה.
מירה סלומון: האם יהיה מפתח?
מירה סלומון: אני לא מבקשת בהצעת החוק שתקבע לנו מפתחות אבל האם יהיה מפתח איקס טון שווה לכך וכך שעות של כוח-אדם?
מירה סלומון: זה הרעיון?
מילכה כרמל: יש כאן איזושהי בעייתיות כי יש כאן
מילכה כרמל: גורם שלא הבאנו אותו בחשבון והוא שיתוף הפעולה של התושבים.
מילכה כרמל: יכולה רשות מקומית להיות מצוינת ולהקים את כל אותן התשתיות ואז או שהתושבים לא משתפים פעולה או שזו רשות מאוד קטנה ואתם בעצם יוצרים מצב שבו הרשות המקומית שבויה בידי העמידה ביעדים שבחוק.
יורם הורביץ: אני רוצה להגיד כך: אנחנו בחוק הזה מטילים חובות על גורמים שונים אבל אנחנו חייבים לייצר את התמריצים הנכונים כדי שכל גורם, גם אם הוא תלוי בגורם שלישי – הרשות תלויה בציבור והגוף המוכר תלוי ברשות המקומית ובמשווקים, לכל גוף יש תלות מסוימת בגורם אחר.
יורם הורביץ: חייבים ליצור בחוק את התמריצים כדי לתת את התפוקות שהחוק מנסה להגיע אליהן.
יורם הורביץ: ולכן אנחנו חושבים שהיבואנים והיצרנים צריכים לממן את התשתיות הקבועות אבל חייב להיות מרכיב של תפוקה של אותו מרכז איסוף.
יורם הורביץ: מרכז האיסוף הזה חייב לייצר פסולת אלקטרונית שצריכה להימסר לגוף המוכר.
יורם הורביץ: כדי ליצור את התמריץ הזה אנחנו קושרים בין התשלום של העלויות השוטפות לבין כמות הפסולת שנאספה שם.
יורם הורביץ: המפתח המדויק ייקבע בהמשך, אולי בתוכנית העסקית של הגוף המוכר תחת הפיקוח של המשרד בתנאים להכרה וכו', אבל חייבים להבין שהמנגנון לא יכול להיות שיש תשלום שאיננו קשור למה שמיוצר באותו מרכז איסוף כי זו בסופו של דבר המטרה של החוק, לאסוף את הפסולת ולהביא אותה למחזור.
מירה סלומון: אנחנו מבקשים שהמפתחות ייקבעו בתיאום עם מרכז השלטון המקומי.
יהושע פדרסן: בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: סביב השולחן, משהו רוצה לדבר?
חיים ישר: משהו טכני לחלוטין, אני גם שוחחתי על זה עם ג'וש לפני הישיבה.
חיים ישר: אנחנו מציעים תיקון בניסוח של סעיף 17(א)(2)(ב) שנועד בסך הכול להבהיר את הכוונה, את הדברים שיורם וגו'ש הסבירו.
חיים ישר: יש לי פה נוסח מוצע, אני יכול להקריא אותו ואז להגיש אותו.
כרמל שאמה-הכהן: תקריא.
חיים ישר: "תשלום העלויות המפורטות בסעיפים קטנים (2)(א)(1), (4) ו- (6) יהיה כנגד העברת פסולת הציוד והסוללות על ידי האחראי לפינוי פסולת לגוף היישום המוכר שעימו התקשר, כאמור בסעיף 26(ב) ובהתאם למשקל פסולת הציוד והסוללות שהעוברה כאמור".
חיים ישר: מדובר פה בסך הכול על ניסוח שבא להבהיר את הדברים שהוסברו פה, שבסופו של דבר התשלום לרשויות המקומיות יהיה על פי משקל הפסולת שיועבר בפועל לגוף המוכר.
אתי בנדלר: בעניין הנוסח, אני מניחה שהנוסח עוד יעבור שינויים ככל שהוועדה תאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, אני יושבת על הנוסח יחד עם הממונה על נוסח החוק בכנסת.
אתי בנדלר: הכוונה היא ברורה והנוסח יותאם.
יהושע פדרסן: לנו אין התנגדות לתיקון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לנוסח שהוצג?
יהושע פדרסן: אין לנו התנגדות.
אתי בנדלר: כמובן שאני לא יכולה – אני לא יודעת מה זה "כנגד", זה לא נוסח מקובל, זה יעבור בהמשך.
יאיר קמייסקי: אנחנו נכנסנו עכשיו לוועדה מאחר וראינו שעלה הנושא של הנכים ובעלי מוגבלויות בתוך התעסוקה.
יאיר קמייסקי: כרגע ג'וינט מבצע עבודה עבור המשרד להגנת הסביבה ומשרד הרווחה בתחום בחינת השילוב בעלי מוגבלויות - - -
כרמל שאמה-הכהן: הערה לסעיף הזה, יש לך?
יאיר קמייסקי: גם לסעיף 17, כן.
יאיר קמייסקי: מאחר ואפשר להכניס בשני סעיפים את נושא העסקת בעלי מוגבלויות, גם בסעיף 14 וגם בסעיף 17, היינו רוצים להיכנס לאור הנתונים שבדקנו, ויושב יחד אתי מוטי פסטרנק שהוא היועץ המקצועי של הצוות של המשרד להגנת הסביבה, משרד הרווחה והג'וינט שבדק את התחומים.
יאיר קמייסקי: מאחר והנושא עלה אנחנו רוצים לחזק עוד פעם בתוך הדברים האלה את כל נושא שילוב בעלי מוגבלויות.
יאיר קמייסקי: אנחנו מדברים פה על אופציה של פתיחת תעסוקה למגזר מאוד גדול.
יאיר קמייסקי: יושב כאן דני קוגן, שבעצם מייצר את הדברים, עושה את הדברים, יש עוד גופים עסקיים ולאור שהנושא עלה אנחנו מבקשים לחזק את הנושא הזה, שגם בסעיף 17 יכנס נושא של שילוב בעלי מוגבלויות כאלה ואחרים בגופים שיאספו את הפסולת בצורה כזאת.
כרמל שאמה-הכהן: באיזו צורה אפשר לשלב את זה?
יאיר קמייסקי: אפשר ממש ברגולציה.
מוטי פסטרנק: מה שאנחנו מציעים, אנחנו מצאנו לנכון שאפשר לבוא ולהגדיר שאחוז מסוים מסך כל אוכלוסיית העובדים באותה חברה יהיו נכים.
מוטי פסטרנק: עשינו בדיקה, עברנו סדר גודל של 5 חברות שמתעסקות בדברים האלה, בנושא של פסולת אלקטרונית, וראינו שבחלקם מעסיקים נכים.
מוטי פסטרנק: הנכים מוצאים שם תעסוקה והם תורמים שם גם לעצמם וגם לחברה.
מוטי פסטרנק: הגענו למסקנה שבסך הכול על בסיס שנתי ניתן היום בארץ, אם אני מדבר רק על נושא של מחשבים – שימו לב, אני מדבר רק על מחשבים, אני לא מדבר על דברים אחרים – אפשר להעסיק סדר גדול של כ-300 נכים.
מוטי פסטרנק: אנחנו מדברים על 300 נכים, אני מדבר על 300 משפחות שיכולות להרוויח מזה ולהתקיים באמצעות זה.
מוטי פסטרנק: דבר נוסף, מצאנו במסגרת העבודה, וזה מצטרף למה שנאמר פה, שנושא האיסוף הוא קרדינלי.
מוטי פסטרנק: בלי נושא האיסוף אין שום טעם לכל הנושא של פסולת אלקטרונית וזה ברור.
מוטי פסטרנק: כשאני מדבר על מועצה מקומית קטנה, מועצה מקומית קטנה למעשה לא תוכל להתמודד עם כל הבעיות של האיסוף.
מוטי פסטרנק: אני חושב שאם נקציב לה תקציב מתוך אותה הקרן שאולי תיווצר שם, המסים שניקח מאותן חברות יצרניות, הרי שזה לא יעמוד בפני עצמו.
מוטי פסטרנק: כדאי אולי להתארגן לנושא הזה של אזורים.
מוטי פסטרנק: ניקח את הארץ בהתאם לאזורים, תיקחו 7 אזורים, כל אזור יכול להקים לעצמו תאגיד שהוא יהיה גם איסוף, יהיו לו מספיק משאבים להתעסק באיסוף והוא יוכל לתת את הפיתרון בצורה נכונה יותר.
מוטי פסטרנק: אחרת, מה שיקרה הוא שכל מועצה מקומית תעשה את האיסוף בפני עצמה, זה לא יעבוד.
מוטי פסטרנק: את זה ראינו מתוך הנושא הזה שבדקנו עם החברות הקבלניות שעושות את העבודה, פשוט קשה להן.
מוטי פסטרנק: בלי האיסוף – שימו לב, אני צריך קודם כל זרם של פסולת אלקטרונית שיכנס למפעל, אם אין לי את הזרם של הפסולת האלקטרונית אין לי מה לעשות עם זה.
מוטי פסטרנק: מכאן שאני חייב לוודא שהזרם יהיה.
מוטי פסטרנק: הזרם יהיה רק במידה ואני אעבוד בצורה אזורית, אדע לארגן את כל המשאבים בצורה נכונה, כאשר את הרווחים שאני מייצר אני מעביר חזרה לרשויות המקומיות כי אני יכול לעשות החזר רווחים.
מוטי פסטרנק: ניתן לעשות החזר רווחים.
מוטי פסטרנק: עד לפה.
מירה סלומון: בהמשך לדברים שנאמרו, העברנו לוועדה נייר עמדה של השלטון המקומי, הצענו בסעיף 17(א)(5) להוסיף: מתן עדיפות להתקשרויות לביצוע חובותיו של גוף מוכר על פי חוק זה עם ארגונים וגופים המעסיקים אנשים עם מוגבלויות, כל עוד מחיריהם אינם גבוהים ביותר מ-15% ממחירי גופים מתחרים אשר אינם מעסיקים אנשים עם מוגבלויות, ובתנאי שהטיב ויתר התנאים עונים על דרישות המזמין, שזה גוף מוכר.
מירה סלומון: סעיף 16 לחוות הדעת, אנחנו סבורים שזה מקום טוב להכניס את הנושא.
אתי בנדלר: ברשותכם, יש כאן מישהו מטעם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות?
אתי בנדלר: ביקשתי להזמין אתכם כדי לשמוע את עמדתכם לגבי מה שקורה מעבר לשאלה האם ראוי להחזיק בחוק פרטני התייחסות לנושא הזה ולא בתקנות מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, רציתי לדעת האם אתם סבורים שצריך במסגרת החוק הזה, או להסמיך את השר, לקבוע מי הם אנשים עם מוגבלויות, באיזה הפרשי מחירים לתת את העדפה וכן הלאה כי מתעוררות הרבה שאלות ביחס לנושא הזה.
ישראל הבר: אין לי תשובות לכל השאלות שעוררת אבל יש כמה דברים שכן צריך לתת עליהם את הדעת.
ישראל הבר: קודם כל, על איזה אחוז מדובר?
ישראל הבר: ההצעה שאנחנו קיבלנו היא הצעה של שליש, ששליש מהמועסקים.
ישראל הבר: זה מה שהועבר אלינו אתמול.
ישראל הבר: איזו הצעה כרגע עומדת בפני הוועדה?
אתי בנדלר: כל ההצעות השונות של כל אחד מהגופים, הוועדה צריכה להכריע אם בכלל זה המקום להתייחס למתן עדיפות לאנשים עם מוגבלויות במסגרת החוק הזה, ואם כן אז איך ראוי לתת את ההעדפה הזאת.
אתי בנדלר: לכן רצינו לשמוע את עמדתכם בנושא הזה.
ישראל הבר: אנחנו חושבים שזה כן ראוי להסדיר את זה בחוק הזה והסיבה היא שהנושא עדיין לא הוסדר על ידי שר התמ"ת בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
ישראל הבר: עוד לא הותקנו תקנות לעניין הייצוג ההולם בחוק ההוא.
ישראל הבר: כאן יש לנו ענף חדש שכרגע אנחנו יוצרים אותו ואני חושב שזה רעיון מצוין ליצור כאן סוג של פרויקט פיילוט בייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות.
ישראל הבר: דבר שני, אני מבין שמדובר פה בסוג של עבודה שחלקה לפחות היא עבודה פשוטה.
ישראל הבר: אני לא מכיר מספיק את סוג העבודה באיסוף ומחזור אבל אם יש פה עבודות פשוטות זה ייתן אפשרות למגוון הכישורים שיש אצל אנשים עם מוגבלות.
ישראל הבר: זו אוכלוסיה מאוד הטרוגנית, יש אנשים עם יכולות נמוכות, יש אנשים עם יכולות גבוהות.
ישראל הבר: אנחנו כמובן לא מגבילים אבל אני מבין שזה נותן אפשרות גם לאלה וגם לאלה, יש פה אפשרות גם למקצועות טכניים וגם לאנשים עם עבודות יותר פשוטות.
ישראל הבר: אני שומע מנציג הג'וינט שזה מה שקורה כרגע, כרגע יש אנשים עם יכולות יותר נמוכות.
ישראל הבר: אם יש הסכמה להכניס את זה אנחנו נשמח לבוא בדברים עם נציגי המשרד לאיכות הסביבה ולהגיע להסכמות.
אורן תמיר: אני לא יכול להדגיש את החשיבות שיש לשילוב של אנשים עם מוגבלויות.
אורן תמיר: מה שמטריד אותי בעניין הזה, והדברים עלו גם במה שאמר נציג הנציבות, ההצעה היא להסדיר את זה בחוק הזה משום שהדברים לא מטופלים במסלולים הרגילים שבהם מצופה לפעול.
אורן תמיר: כלומר, יש סמכות לשר התמ"ת להתקין תקנות, לקבוע הוראות לעניין סוגים, ענפים, עיסוקים, והוא לא עושה את זה.
אורן תמיר: והרעיון גם שנותנים לו את הסמכות הזו הוא שכל הנתונים ניצבים בפניו.
אורן תמיר: הוא יכול לעשות בדיקה, לבדוק מה צרכי השוק, כמה אנשים באמת יכולים להיענות לזה, איך זה יעבור מבחינת החברות.
אורן תמיר: כל הנקודות האלה לא נבחנות במסגרת הדיון שלנו כאן
אורן תמיר: בהצעת החוק הזו ואני קצת חושש שאנחנו לוקחים את הנושא וניתן לו מענה שהוא לא מספק במסגרת החוק הזה.
אורן תמיר: הדרך הנכונה, כך נדמה לי, משפטית ומבחינה - - - זה לא לטפל בזה במסגרת המסלולים של חוק שוויון לאנשים עם מוגבלות.
דבורה ספיר אליעזר: אמנם לא ידענו שהולכים להידרש לזה ולכן לא באנו עם איש המקצוע שלנו אבל באופן כללי יש לציין שסעיף 9 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות כן קובע את החובה לייצוג הולם לכל גוף שמעסיק 25 עובדים, זאת בלי שום קשר לאפשרות להתקין תקנות מכוח אותו סעיף שקובע החוק.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו כמובן בעד עידוד העסקה של אנשים עם מוגבלות, אנחנו לא מתנגדים לזה אבל צריך לחשוב על הדרך שבה קבועים את הדבר הזה.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו חוששים בדרך כלל בחקיקה לקבוע קווטות, לקבוע אחוזים ולהיצמד לאחוזים האלה.
דבורה ספיר אליעזר: לא עשינו את זה בחוקי שוויון אחרים, לא רק בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, גם בחוק שירות המדינה (מינויים) סעיף 15א נמנע מלקבוע קווטות וזאת המדיניות עד כה.
דבורה ספיר אליעזר: לכן אני אומרת:
דבורה ספיר אליעזר: אני לא מתנגדת בשלב זה כיוון שאין לי פה את הגורם המקצועי לקביעת נורמה שקובעת עידוד העסקה של אנשים עם מוגבלות במסגרת הגופים האלה.
דבורה ספיר אליעזר: יחד עם זאת, בבואנו לקבוע אחוזים וקווטות יש להיזהר, הדבר איננו פשוט.
מירה סלומון: אנחנו שוב מדגישים, נראה שהדיון כל פעם לא מובהר מספיק.
מירה סלומון: אנחנו לא מדברים על אחוזי העסקה של גופים כאלה ואחרים, זה באמת במסגרת העסקה של חוק אנשים עם מוגבלויות, אנחנו לא מדברים על זה.
מירה סלומון: אנחנו מדברים על העדפה של התקשרויות במכרזים או בכל דרך אחרת של גופים שכבר מעסיקים גופים עם מוגבלויות, באותו אופן שבו יש העדפה של תוצרת הארץ במכרזים, בתקנות העיריות (מכרזים), בתקנות חובת מכרזים.
מירה סלומון: לכן, נכון שלא כל הנושא הוסדר עד הסוף, אנחנו חושבים אבל שיש - - -
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה, הרשויות המקומיות, שאת מדברת בשמם, במכרזים שלהם נותנים העדפה לאנשים עם מוגבלות?
כרמל שאמה-הכהן: נותנים את אותה העדפה?
מירה סלומון: יש לרשויות מקומיות מכרזי רווחה שמעסיקים ממש לצורך העניין הזה התקשרויות לצורך העסקת אנשים עם מוגבלויות, לצורך שיקומם בחברה.
מירה סלומון: יתרה מזו, יש רשויות מקומיות שבנושא הטיפול בפסולת אלקטרונית, וזו הסיבה שאנחנו כן חושבים שיש כאן אכסניה ראויה, מתקשרות עם גופים שמעסיקים אנשים עם מוגבלויות.
אתי בנדלר: אבל וולונטרי.
אתי בנדלר: זאת אומרת, יש רשויות שרוצות ויש רשויות שלא רוצות.
מירה סלומון: כרגע זה וולונטרי.
מירה סלומון: יש רשויות שלא מתקשרות בכלל לטיפול בפסולת אלקטרונית כיום.
אתי בנדלר: לא, אני לא מדברת על אלה שלא מתקשרות, על אלה שיש להן התקשרויות.
מירה סלומון: נכון, כרגע זה וולונטרי אבל כאשר אנחנו מסדירים את נושא השוק של פסולת אלקטרונית בחקיקה אנחנו סבורים שכדאי לתת את הדעת גם בתחום הזה כדי להסדיר שוק שאחרת ייתכן שפשוט לא יהיה תחרותי מספיק, לא יוכל לתת את השירותים.
בנימין רוטנברג: ההצעה של השלטון המקומי היא בעצם להעביר אחריות לנושא הזה למגזר הפרטי, ליבואנים וליצרנים.
בנימין רוטנברג: כמו שהשר אמר בישיבה הקודמת, הוא היה מוכן להצעה הזאת אם הרשויות המקומיות היו מכניסות אצלן בתוך המכרזים שלהן חובת העסקת מוגבלים.
בנימין רוטנברג: לכן אני חושב שההצעה כאן, מבחינת הרשויות המקומיות, היא ניסיון להתנער מאחריות ולהעביר את האחריות לעניין הזה למגזר של היבואנים בהזדמנות הזו של חוק הציוד האלקטרוני שזה חוק נקודתי אחד.
בנימין רוטנברג: אני חושב שמה שאמרה כאן נציגת משרד התמ"ת ונציג משרד המשפטים, שיש הסדרים רוחביים שלא קשורים לעניין הזה, זה הפתרון, ולא להעביר את האחריות לעניין דווקא למגזר הזה של היבואנים של הציוד האלקטרוני של החוק הזה שממילא יקר וקשה לביצוע.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שהצטרפו אלינו אורחים, מטעם מי אתם?
אורן זריף: מטעם "גולדסטאר", ליגת הכוכבים בכדורגל.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם רוצים דקה לומר משהו, בבקשה, אדוני.
אורן זריף: מר כרמל שאמה, אנחנו הגענו לפה היום כדי לבחון את האופציה ואנחנו מעוניינים להקים מפלגה של "הילרים", אנשים עם כוחות על-טבעיים שמסוגלים לנהל משאים ומתנים בכוח המחשבה, כי הרי יש הרבה דברים שאתם לא מצליחים לעשות, להיכנס דרך כוח המחשבה ולהניע את הדברים דרך קו חשיבה.
אורן זריף: רציתי לדעת איך זה יעבוד, אם זה נראה לך דבר שיכול ללכת.
כרמל שאמה-הכהן: אם תצליח עכשיו לגשר פה על הפערים בסעיף הזה דרך המחשבה, לשכנע את כולם שיצביעו בעד העסקה של אנשים - - -
אורן זריף: שהיה חבר כנסת עם כוחות על טבעיים, להניע את הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מעריך מאוד את כישורך אבל אנחנו צריכים הוכחות.
יעקב אדרי: לא, הוא רוצה שניתן לא את הסמכות להיות חבר כנסת.
אורן זריף: כן,
אורן זריף: להיות ישר חבר כנסת.
אורן זריף: הוכחתי את עצמי שנים רבות, להניע את הדברים דרך קו החשיבה.
אורן זריף: אני יכול להיכנס לתוך כוח מחשבה של בן אדם ולהניע אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לשכנע עכשיו את הנציג של משרד המשפטים לתמוך בסעיף המוצע?
אורן זריף: כן, בוודאי.
אורן זריף: הנה אני עושה את זה והוא כבר משנה את דעתו, נכון שאתה משנה כרגע את דעתך?
אורן זריף: הנה, בבקשה.
אורן זריף: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מכיר את מר זריף מאז שהוא היה בגובה 1.20.
כרמל שאמה-הכהן: בהצלחה לכם ותעשו דברים טובים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם משחק כדורגל היום גם, לא?
קריאות: כן, נגד הכנסת, נגד הנבחרת שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: אני מנהל פה דיון, ביקשו ממני להצטרף אבל זה המזל שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: אני פה היום עד הערב בדיונים.
כרמל שאמה-הכהן: כל טוב, בהצלחה.
כרמל שאמה-הכהן: לא נראה לי שיש מישהו ששינו את דעתו.
אורן תמיר: לא בשלב זה.
אתי בנדלר: זה מחלחל לאט לאט, אתה אומר.
אורן תמיר: לאט לאט.
יעקב אדרי: זה היה מתוכנן?
כרמל שאמה-הכהן: לא, הם כל היום מסתובבים פה בכל הכנסת ויש משחק היום בין נבחרת הכנסת מול הנבחרת שלהם.
יהושע פדרסן: זה לא קשור ליום הכרה למילואים?
נאור שקדי: בנושא של תעדוף אנשים עם צרכנים מיוחדים, אגב, עברנו לאחרונה את הסיפור הזה עם משטרת ישראל, קרי שירות בתי הסוהר, וכן, ועדת המכרזים קבעה שם סעיף שינתן תעדוף של 15% ואכן זכינו במכרז כזה של טיפול הפסולת האלקטרונית וכנראה שגם בעזרת ה-15% תעדוף.
נאור שקדי: בנוסף, נושא שעלה זו חברה מחו"ל ששמעתי שהגיעה לארץ והיא מאנגליה ERP Recycling, שכבר חברות בחו"ל רוצות לשים את ידן כאן בטענה שהן מנהלות תאגידים כאלה ואחרים.
נאור שקדי: אני חושב שמאוד מאוד כדאי להתייחס לנושא שכל התחום ינוהל על ידי חברות ישראליות כאלה ואחרות.
נאור שקדי: כן, ברורה העמדה שאני מייצג בנוגע לחבר'ה עם הצרכים המיוחדים והם עושים את העבודה בצורה מצוינת.
נאור שקדי: אגב 300 איש, מאכזב אותי לשמוע שאלה הערכות, אני ציפיתי ל-1,200 ויותר.
נאור שקדי: אני בכלל חושב שיש הרבה מאוד אינפורמציה שאני לא בטוח מאיפה היא נחתכה.
נאור שקדי: השבוע ישבנו עם נעמה במשרד להגנת הסביבה וניסינו יחד להעביר אליהם אינפורמציה כמה שאפשר בשביל שיקבלו אמות מידה אמיתיות.
נאור שקדי: נראה לי שהרבה גופים שנוגעים בנושא החוק לא בדיוק באים מהשטח, לא מכירים את המשקלים, לא מבינים את הערך האמיתי של הדברים.
נאור שקדי: אין לי ספק שהטיפול בפסולת הולך להיות מאוד מאוד יקר, לא משנה כרגע על מי זה הולך ליפול, אבל הוא הולך להיות מאוד יקר ויותר ממה שהוא מוערך בהערכות שקיימות כאן.
נאור שקדי: אנחנו, כמו שהחברים פה יודעים, דלתנו פתוחה, המאזנים שלנו פתוחים, הכול פתוח, אפשר ללמוד מאתנו.
נאור שקדי: וכן, הנושא של תעדוף של אנשים בעלי צרכים מיוחדים הוא מאוד מאוד משמעותי.