GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אני חושבת שזה עיקרון נכון.
אתי בנדלר: עדיין ההחלטה היא של המפקח.
אתי בנדלר: כך אושר גם במספר חוקים אחרים.
אתי בנדלר: אינני מוצאת שום סיבה לסטות מכך.
ברוריה מנדלסון: אנחנו חשבנו שככלל נכון שזה יהיה בכתב.
אתי בנדלר: למה אתם חושבים שלבנק שהוא בדרך כלל מפוקח לפי חוק הבנקאות, שזה מפר הרבה יותר מתוחכם והרבה יותר עשיר, יש את האפשרות להחליט אם זכות הטיעון תהיה בכתב או בעל פה?
אתי בנדלר: אתם חושבים שלמפוקח שלכם, שיכול להיות לפעמים איזה סוכן דואר, לא צריך שיהיה אותו דבר?
ברוריה מנדלסון: הסמכות נתונה למפקח, לא לסוכן.
אתי בנדלר: למפקח לא תהיה סמכות להגיד שבנסיבות העניין הוא מוותר על הטיעון בכתב והוא מאפשר לטעון בעל-פה?
ברוריה מנדלסון: אנחנו חושבים שמדובר בהליך מינהלי שצריך שיהיה לו תיעוד.
אתי בנדלר: בוודאי שיש תיעוד.
אתי בנדלר: הנוסח אושר בחוק ההגבלים העסקיים ובחוקים אחרים.
לאה ורון: אדוני מאשר את הסעיף בנוסחו?
ברוריה מנדלסון: אין שינוי.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף מאושר כעמדת היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: הוצג הנוסח של סעיף 10.
כרמל שאמה-הכהן: החברה הבת תיתן את השירותים הכספיים בעצמה ובאמצעות חברה, ואולם החברה הבת לא תפתח בעצמה יותר מ-35 יחידות לצורך מתן השירותים הכספיים.
כרמל שאמה-הכהן: השר רשאי להגדיל את מספר היחידות כאמור אחת לשנה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת; לעניין זה, "החברה" - לרבות סוכני דואר שעמם התקשרה; יחידה, סניף או סוכנות.
אתי בנדלר: במהלך איזו תקופה 35 יחידות?
אתי בנדלר: זה לא כל כך מסתדר לי כאן.
ברוריה מנדלסון: איפה יש הגדרה של יחידה?
אתי בנדלר: אתם אומרים שבהתחלה מותר להם להוסיף 35 יחידות.
כרמל שאמה-הכהן: 35 וזהו.
אתי בנדלר: מה זה אחת לשנה?
אתי בנדלר: מעבר ל-35?
כרמל שאמה-הכהן: אחת לשנה הזכות של השר לבחון אם הוא רוצה לבקש מוועדת הכלכלה להגדיל.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול לבוא ולהגדיל, אבל אם פעם אחת הגדילו לו הוא לא לבוא אחרי חודש ולבקש שיגדילו לו.
כרמל שאמה-הכהן: פעם בשנה יש לו זכות.
ברוריה מנדלסון: יש נוסח שאנחנו משתמשים בו של אחת ל-12 חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: אחת ל-12 חודשים.
ברוריה מנדלסון: לגבי ההגדרה של יחידה נשב עם היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: סניף או סוכנות.
ברוריה מנדלסון: אין הגדרה לסניף או לסוכנות בחוק.
ברוריה מנדלסון: צריך להגדיר את הדברים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 88א(א)(1) אושר עם הסמכה ליועצת המשפטית לתקן תיקוני נוסח ולהגדיר סניף או סוכנות בצורה המיטבית.
ברק כלב: אנחנו רוצים לדבר על סעיף חדש בדבר העברת תקציב למימון תחילת פעילות חברת הבת במתכונתה המורחבת לפי התיקון.
ברק כלב: אנחנו מבקשים לקבוע שהמימון לתחילת הפעילות של הבנק במתכונת שלו על פי התיקון יבוא מהמדינה, על מנת להבטיח שיהיה כסף, שיהיה תקציב להניע את כל המהלך הזה קדימה כך שלא יבוא על חשבון ההתנהלות השוטפת הקיימת, שלא לומר על חשבון זכויות עובדים.
ברק כלב: אנחנו חשבנו שנכון יהיה להוסיף סעיף חדש.
ברק כלב: אפשר לומר שהכותרת שלו תהיה העברת תקציב למימון תחילת פעילות חברת הבת במתכונתה המורחבת לפי תיקון זה או כל נוסח אחר שלפיו המדינה תעביר לחברת הבת תקציב למימון תחילת פעילותה במתכונתה המורחבת בהתאם לתיקון זה.
ברק כלב: התקציב ייקבע על ידי השר באישור הוועדה.
ברק כלב: הוא ייקבע כך שיהיה בו לממן את עלויות תחילת הפעילות של חברת הבת במתכונתה המורחבת, ובכללן הון עצמי ראשוני הנדרש.
לאה ורון: אתה קורא מאיזה שהוא מסמך ששלחת?
ברק כלב: בסעיף 9 בנייר שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: תגובת האוצר.
יעל מבורך: הסעיף הזה עולה לראשונה עכשיו אחרי דיונים רבים שהיו בחוק הזה בוועדה.
יעל מבורך: הוא מפתיע אותנו.
יעל מבורך: יש לציין שזה נושא חדש שלא היה על סדר היום.
יעל מבורך: לגבי העמדת תקציב בסדר גודל שמדובר בו – אני לא יודעת אם זה 40,50,60 מיליון שקל מהכנסות המדינה - בשנה כזאת כמו 2012, כמו 2013 שהמצב התקציבי ידוע לכולנו זאת בעיה.
יעל מבורך: אנחנו לא חושבים בהכרח שהתקציב הזה צריך להגיע מהמדינה.
יעל מבורך: מה שכן אפשר לעשות ונעשה על ידי הגורמים המקצועיים באוצר, ברשות החברות, בדואר, זה לבחון את הנושא הזה יחד עם מכלול הנושאים האחרים שנמצאים על השולחן, כמו למשל פרישת עובדים, כמו תכנית הבראה וכו'.
יעל מבורך: את כל התכנית הזאת ביחד לבחון יחד עם כל הגורמים הנוגעים בדבר ולמצוא פתרון, בין אם בהעמדת תקציבים מהדואר, מהחברה האם או ממקורות אחרים.
יעל מבורך: כרגע לקבוע בחקיקה שהדואר לא יעמיד הון עצמי לחברת הבת אני חושבת שזה לא נכון בעת הזאת, בטח לא בחקיקה ראשית, לכן אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: יושב-ראש הדואר, איך זה אמור להיות הנושא של ההון העצמי?
ששי שילה: החברה האם אמורה להעמיד הון עצמי ראשוני לטובת החברה הבת מתוך הכספים, מתוך היתרות שלה.
ששי שילה: היא אמורה להעמיד גם את תקציב ההשקעות שהיום מוטמע בתוך חברת הדואר .
ששי שילה: יש סעיף נוסף.
ששי שילה: הכללים של ההון העצמי נקבעים על ידי המפקח על החברה, יתר הדברים על פי המלצות.
ששי שילה: הדברים האלה נאמרו ונכתבו ונמצאים בדיון ראשוני עם אגף תקציבים עדיין ללא פתרון.
ששי שילה: איפה הקושי ואיפה הבעיה?
ששי שילה: חברת דואר ישראל מצויה בתוך משבר כלכלי, במצוקה, לכן פנתה למשרד האוצר עם תכנית הבראה ארוכת טווח לסיוע, למימון פרישה מוסכמת של עובדים, התייעלות וכיוצא באלה.
ששי שילה: ככל שלא יימצאו מקורות להעמיד את ההון ואת התקציבים הנדרשים כדי להעמיד את החברת הבת, את בנק הדואר על הרגליים, הרי שיישום החוק והוצאתו לפועל על פי 4 הקריטריונים יוטל בספק.
ששי שילה: המקורות העצמאיים של החברה מבחינת היכולת שלה להעמיד את זה כרגע, בתוואי ההוצאות הקיים של החברה אל מול ההכנסות החזויות, מוטל בספק.
ברק כלב: ברור מה המשמעות.
ברק כלב: אנחנו באים ויוצרים פה הסדר מאוד מאוד מפורט ומאוד מאוד נרחב שבסופו של דבר לא יצא לפועל כי אין קמח כדי להוציא אותו לדרך.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי אפשרות כוועדה למשוך מהם עכשיו 50 מיליון ולהעביר מהאוצר בהחלטה של ועדה.
כרמל שאמה-הכהן: לא נראה לי סביר.
ברק כלב: אפשר לקבוע איזה שהוא מנגנון יותר רך.
ברק כלב: קשה למדינה להכניס יד לכיס ולהוציא.
ברק כלב: אפשר לדבר במונחים שהיא תעמיד מימון שיוחזר לאחר מכן כהלוואה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שאפשר להגיע איתם להסכמה.
לאה ורון: זה לא משהו ש..
כרמל שאמה-הכהן: הם נתנו פה הלוואות גדולות יותר.
ברק כלב: זה צריך להיות מוסדר איפה שהוא.
ברק כלב: לצאת למהלך הזה בלי תקציב.
ברק כלב: ככה לא עובדים.
ברק כלב: אין תכנית עבודה כזאת.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה הגישה את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא חוק פרטי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שכשממשלה מציעה הצעת חוק ממשלתית היא צריכה שתהיה סגירה פיננסית לעניין.
יעל מבורך: לא רק שנדרשת הממשלה להתייחס לסוגיה הזאת של ההון, היא נדרשת להתייחס לעוד סוגיות שמאוד חשובות גם לחברת הדואר וגם לעובדי הדואר, כמו למשל הפרישה של העובדים, כמו למשל פתיחה של מנועי צמיחה חדשים לחברה.
יעל מבורך: יש הרבה נושאים שיש לכולנו על הפרק בשנה הקרובה.
יעל מבורך: לקחת רק את ההון החוזר שאנחנו עכשיו צריכים למצוא איזה 50 מיליון שקל זה לא נכון, זה לפרק את החבילה הזאת.
יעל מבורך: זאת חבילה שכולנו צריכים ופועלים לבנות ביחד.
יעל מבורך: להיפך, לקחת רק את הדבר הזה ועכשיו להביא אותו בצורה כזאת זה דבר שמפרק את היכולת להגיע להבנות בדברים חשובים לא פחות.
שמעון פרגון: החבילה שעליה מדברת הגברת היא אכן חבילה מאוד מורכבת, אבל היא לא שייכת לדיון הזה.
שמעון פרגון: אני לא חושב שכדאי להכניס אותה כחלק מתוך הדיון הזה.
שמעון פרגון: אנחנו מדברים כאן כולנו על הקמת בנק.
שמעון פרגון: מישהו צריך לסייע כדי שנוכל להקים את הבנק הזה.
שמעון פרגון: זה לא שייך לאותו מתווה שעליו את מדברת בנפרד.
שמעון פרגון: אין כרגע הון ראשוני בתוך חברת הדואר ואין כרגע הון ראשוני כדי להרים את הבנק הזה.
שמעון פרגון: המשמעות מבחינתנו היא עוד קיצוצים, עוד צמצומים ועוד פגיעה בעובדים.
שמעון פרגון: אנחנו בעצם נחזור למשרד האוצר, לאותה תכנית שמדברת ממילא על התייעלות ועל קיצוצים ונבקש היקף גדול יותר של קיצוצים והתייעלויות.
שמעון פרגון: זה בעצם מה שקורה כרגע בפועל.
שמעון פרגון: לא צריך לעשות מהכל עוגה אחת שלמה.
שמעון פרגון: נושא הבנק הוא נושא נפרד.
כרמל שאמה-הכהן: אמורים להסדיר את זה שר האוצר ושר התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: הם צריכים לשבת ביניהם ולמצוא פתרון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא בנויים לזה.
כרמל שאמה-הכהן: אולי ועדת כספים.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא המגרש שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה היה מיליון, שניים, שלוש.
שמעון פרגון: חשוב שייאמר, כמו שנאמר גם על ידי קודמיי, שיכול להיות שנגיע לבאר ולא נוכל לשתות ממנה מים בעקבות זה שלא יהיה לנו כסף.
שמעון פרגון: אנחנו לא ניקח משאבים שממילא כמעט ולא קיימים לטובת הקמת הבנק.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה מישהו חוץ מארגון העובדים שחושב שהאוצר צריך לממן את ההון העצמי על פי חוק?
ששי שילה: אני חושב שצריך להגיע להסדרה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני גם בעד הסדרה.
ששי שילה: הוועדה שוקדת על שינוי חקיקה לגבי הקמת חברה שהיא חברה חשובה לטובת הציבור, לתועלת הציבור, עם כל המשמעויות ועם כל הנגזרים.
ששי שילה: יש כמה התניות שאפשר להתגבר עליהן.
ששי שילה: הסכם קיבוצי זה בידיים שלנו, נושא של מינוי דירקטורים יכול להיות בידיים שלנו.
ששי שילה: יש את נושא המימון הכספי.
ששי שילה: לאור המשבר שהחברה נמצאת בו והמצוקות הכלכליות שהחברה נמצאת בהן, אם לעניין הזה לא יינתן פתרון, החוק והחברה לא יצאו לדרך.
ששי שילה: זאת המשמעות הפרקטית.
נתי ביאליסטוק כהן: נבוא להאריך מועדים.
ברק כלב: יש פה הצעת חוק שאין לה מימון.
ברק כלב: אנחנו גם לא אומרים איזה סכום יועבר.
ברק כלב: זה עניין פרטיקולרי שלא מתאים לחקיקה.
ברק כלב: אנחנו מדברים על זה שהשר, שהוא קובע את כל מה שהוא קובע ומסדיר איך יפעל הבנק הזה, יבוא ויאמר ויגדיר מה צריך כדי להפעיל אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נוסיף עכשיו סעיף.
כרמל שאמה-הכהן: אני אדבר עם שר התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אם שר התקשורת יבקש ממני להוסיף סעיף, יגיד לי שמבחינתו צריך להוסיף סעיף, אני אעשה עוד ישיבה ונחשוב אם להוסיף את הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע, ללא פנייה שלו ובטח לאור ההתנגדות של האוצר, למרות שטכנית אפשר לעשות את זה, אני רואה שזה משהו לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: חבל, זה לא יעבור בסופו של דבר.
אתי בנדלר: כרגע, אדוני, גם אי אפשר לעשות את זה לאור טענת נציגת האוצר שמדובר בנושא חדש.
אתי בנדלר: ועדת הכנסת הייתה צריכה להכריע.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכנסת זה שני חדרים מפה.
אתי בנדלר: צריכים להכין מכתב, ישיבה, עניינים.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא מהותית, לא טכנית.
כרמל שאמה-הכהן: נציגת שר אחד מתנגדת בצורה נחרצת.
כרמל שאמה-הכהן: השר השני בכל ההידברות שלי איתו בליווי החוק ובהכנת החוק לא ביקש את זה, בטח גם לא עמד על זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש עוד זמן עד שהצעת החוק הזאת תהפוך לחוק.
כרמל שאמה-הכהן: בפרק הזמן הזה שמכינים את החוק אפשר תמיד לחזור לעוד דיון במליאת הוועדה ולקבל הצעה.
כרמל שאמה-הכהן: נראה לי לא סביר, נראה לי שזה לא יקרה ואני לא רוצה לתת לכם סתם אשליות, אבל אני מוכן לעשות את הבדיקה הזאת עם שר התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שכשאני אשאל את שר האוצר הוא יתנגד.
כרמל שאמה-הכהן: אתם צריכים לשבת עם שר האוצר ועם מי שהיה אחראי על כל המיזם הממשלתי הזה ולראות, כי אחרת זה לעשות צחוק.
קריאה: אם שר התקשורת אומר שאין סעיף, מה יקרה הלאה?
כרמל שאמה-הכהן: אם שר התקשורת לא מודאג מבנק הדואר, שזה הבייבי שלו.
נתי ביאליסטוק כהן: אני מזכיר לכם שאחד התנאים המקדימים ליום הקובע זה שהמפקח יודיע בין היתר לשר התקשורת שיש הון מזערי שיכול לאפשר את הפעילות שלו.
כרמל שאמה-הכהן: הטענה שלהם היא מאיפה יבוא ההון הזה.
קריאה: זה לא רק ההון, זה גם עלויות ההקמה.
קריאה: זה מה שמדאיג.
כרמל שאמה-הכהן: סיימנו בדיוק על הדקה.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם, שיהיה בהצלחה.
כרמל שאמה-הכהן: צהרים טובים, אני פותח את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות שירותי הובלה (תיקון), התש"ע-2010.
חוה ראובני: התקנות האלה הן ליישום מדיניות רוחבית של הממשלה לשנות את מנגנוני עדכוני אגרות בחקיקה ולאחד אותם.
חוה ראובני: היום בתקנות שירותי הובלה האגרות מתעדכנות פעמיים בשנה לפי שיעור עליית המדד, מה שאומר שאם המדד יורד אז האגרות לא יורדות.
חוה ראובני: מדובר בתהליך שנעשה פעמיים בשנה, שאין לו הצדקה מבחינת קצב האינפלציה ושחיקת הערך הכספי.
חוה ראובני: זה רק מעמיס על המערכת המנהלית לטפל במנגנון העדכונים הזה בתדירות גבוהה.
חוה ראובני: אז בהתאמה למדיניות הרוחבית של הממשלה רוצים לעבור למצב של עדכון אחת לשנה, ב-1 באפריל, כאשר על כל שינוי למעלה או למטה יעודכנו האגרות.
כרמל שאמה-הכהן: מה עושה העדכון הזה בפועל לסכום האגרות שכרגע משלמים?
חוה ראובני: כרגע הוא לא משנה דבר.
חוה ראובני: אבל העדכון הבא, במקום שהוא יהיה ב-1 בספטמבר הקרוב - רק אם יעלה המדד, ואם ירד המדד אז לא יהיה שינוי - - -
כרמל שאמה-הכהן: כרגע, אם אנחנו מאשרים, לא משתנה הסכום?
חוה ראובני: אנחנו לא משנים את סכומי האגרות.
כרמל שאמה-הכהן: וכשזה ישתנה בספטמבר, מה ישתנה?
חוה ראובני: לא ישתנה בספטמבר.
חוה ראובני: אחרי שיאושרו התקנות, העדכון הבא יהיה ב-1 באפריל.
כרמל שאמה-הכהן: ומתי מדד הבסיס?
חוה ראובני: זה על בסיס האגרות הקיימות, שעודכנו לאחרונה על-פי מדד דצמבר 2011.
חוה ראובני: ב-1 באפריל זה יעודכן בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: אז הטענה שאחד מחברי הכנסת אמר לי שזה מכפיל, משלש ומרבע את האגרות - - -
חוה ראובני: אנחנו לא נוגעים בשקל אחד בסכומים.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני צריך הפסקה לדקה כדי לעדכן אותו.
כרמל שאמה-הכהן: את יכולה לקרוא את התקנות בינתיים.
חוה ראובני: "תקנות שירותי הובלה (תיקון), התש"ע-2010.
חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 22 ו-24 לחוק שירותי הובלה, התשנ"ז-1997, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 27.
חוה ראובני: בתקנה 27 לתקנות שירותי הובלה, התשס"א-2001 (להלן-התקנות העיקריות), במקום תקנת משנה (א) יבוא: "(א) סכומי האגרות שבתוספת השישית ישתנו ב-1 באפריל של כל שנה (להלן-יום השינוי) לפי שיעור שינוי מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן-המדד), בחודש ינואר שקדם ליום השינוי לעומת המדד שפורסם בחודש ינואר בשנה שקדמה לה.
חוה ראובני: " "2.
חוה ראובני: הוראת שעה.
חוה ראובני: על אף האמור בתקנה 27 (א) לתקנות העיקריות, כנוסחה בתקנה 1 לתקנות אלה, ישתנו האגרות ביום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה לפי שיעור שינוי המדד שפורסם בחודש ינואר שקדם לו לעומת המדד שפורסם בחודש דצמבר 2011".
חוה ראובני: אני מבקשת לתקן פה לדצמבר 2011 כי זה בהתאמה לזמן שזה מונח בוועדה.
חוה ראובני: יוני 2010 התאים למועד שבו זה הוגש.
חוה ראובני: התקנה הראשונה אומרת שאנחנו עוברים למנגנון עדכון שנתי ב-1 באפריל יחסית למדד שפורסם בינואר.
חוה ראובני: הוראת השעה באה לתווך את החודש שחסר, כיוון שמנגנון עדכון האגרות כיום מבוסס על מדד דצמבר והמנגנון החדש מבוסס על מדד ינואר, אז בורח פה חודש אם לא נוסיף הוראת שעה, שבע
חוה ראובני: דכון הראשון לא יסתמך על ינואר 2012 אלא על דצמבר 2011.
חוה ראובני: פשוט שהחודש הזה לא ייפול בחוץ.
חוה ראובני: זה מן הסתם אגורות עד לא קיים בכלל, אבל למען הסדר הטוב והרציפות.
חוה ראובני: זהו.
כרמל שאמה-הכהן: דיברתי עם חבר הכנסת וקנין, שחשש שזה משלש ומרבע את האגרות.
חוה ראובני: ממש לא.
חוה ראובני: אדוני שמע, הקראנו את התקנות.
לאה ורון: אין שום העלאה בשיעור האגרות.
חוה ראובני: אין שום העלאה, זה פשוט משנה את התאריכים שבהם מתבצעים העדכונים.
חוה ראובני: העדכונים הם עדכונים מדדיים, שינויים מהותיים מונחים בכלל על שולחנה של ועדת הכספים.
לאה ורון: את העדכונים בגובה האגרות מאשרת ועדת הכספים.
חוה ראובני: אם היינו רוצים עדכון ריאלי היינו מגישים לוועדת הכספים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התקנות?
כרמל שאמה-הכהן: תודה, התקנות אושרו.