GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנניה אפנג'ר: חסר גלגל אחד או יותר באחד הסרנים.
כרמל שאמה-הכהן: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן?
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש התנגדות?
לאה ורון: עו"ד ראובני, תעבירי לנו את הנוסח?
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק הדואר (תיקון מס' 11) (בנק הדואר), התשע"ב -2012.
כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו את הישיבה?
אתי בנדלר: הגענו לסעיפי התחילה, להוראות המעבר.
רועי ברית: סעיף 56.
רועי ברית: תחילה.
רועי ברית: תחילתו של חוק זה ביום פרסומו.
ברוריה מנדלסון: זה סעיף "מקובל".
ברוריה מנדלסון: התחילה של החוק הזה תהיה ביום הפרסום שלו.
ברוריה מנדלסון: בהמשך אנחנו מציעים שסעיפים מסוימים יחולו בשינויים מסוימים עד היום הקובע.
ברוריה מנדלסון: אחר כך יש לנו גם מה זה היום הקובע.
ברוריה מנדלסון: המטרה היא לאפשר לחברה הבת להתארגן.
ברוריה מנדלסון: אנחנו בעצם הופכים אותה לחברה אמיתית, זאת אומרת שלא יהיו לה נכסים ולא יהיה לה הון.
ברוריה מנדלסון: אנחנו מאפשרים לה תקופת התארגנות בשביל שתוכל להתחיל לתת את השירותים בעצמה או באמצעות החברה.
ברוריה מנדלסון: אם היא נותנת את זה באמצעות החברה, היא צריכה להגיע להסכם שירותים.
ברוריה מנדלסון: קבענו שיהיה יום קובע, שזה היום שיתקיימו בו התנאים, כאשר עד אותו יום הוראות מסוימות בחוק יחולו ביחס לחברה.
ברוריה מנדלסון: כל סמכויות הפיקוח שלפי הצעת החוק חלות על החברה הבת ועל החברה ביחס לשירותים הכספיים, יחולו עכשיו רק על החברה ביחס לשירותים הכספיים, כי החברה הבת עדיין לא פועלת בעצמה.
ברוריה מנדלסון: אנחנו באופן כללי נעבור סעיף סעיף ונסביר.
רועי ברית: סעיף 57.
רועי ברית: היום הקובע.
רועי ברית: (א) על אף האמור בסעיף 56, תחילתם של הסעיפים המפורטים להלן במועד בו יקבע השר ברשומות (בחוק זה – היום הקובע): (1) סעיף 1 – למעט פסקאות (5), (8) ו-(9); (2) סעיפים 2,4, ו9; (3) סעיף 10, למעט פסקה (3) לעניין סעיף קטן (א)(1)(2); (4) סעיפים 11-14, 16, 18 ו-19; (5) בסעיף 21 – פסקאות (1)(א) ו-(ב); (6) בסעיף 22 – פסקאות (1), (2)(א), פסקה (4) לעניין סעיף קטן (ג1), ופסקה (6) (א) ו-(ג); (7) סעיפים 23, 25 ו-26; (8) בסעיף 27 – פסקה (4) לעניין סעיף קטן (ג); (9) סעיף 38, וסעיפים 40 עד 55.
ברוריה מנדלסון: הסעיפים שהקראנו עכשיו אלה סעיפים שיתחילו ביום הקובע, ביום שהשר יקבע ברשומות.
ברוריה מנדלסון: זה בעצם הסעיפים שמאפשרים לחברה הבת לפעול בעצמה.
ברוריה מנדלסון: החברה בת תוכל להתחיל בפעילות ממשית רק אחרי שיתקיימו התנאים של היום הקובע.
ברוריה מנדלסון: את זה עוד מעט אנחנו נקריא.
כרמל שאמה-הכהן: מי קובע את היום הקובע?
אתי בנדלר: הם מיד יקראו את זה.
ברוריה מנדלסון: זה התקיימות של כמה תנאים מצטברים.
רועי ברית: (ב) היום הקובע ייקבע בצו על ידי השר, ובלבד שלא יהי המאוחר מ-30 ימים מהמועד בו מתקיימים כל התנאים האמורים; (1) החברה הבת הודיעה לשר כי באפשרותה לתת את השירותים הכספיים בעצמה, או באמצעות החברה – ובלבד שנקבע הסכם ביניהן לעניין השירותים הכספיים אשר יינתנו באמצעות החברה וכן לעניין ההסדרים הכספיים שביניהן.
רועי ברית: לא הודיעה החברה הבת כאמור תוך 6 חודשים מיום התחילה רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, לתת לחברה ולחברה הבת הוראות בהתאם לסמכותו לפי סעיף 88(א1)(2); (2) המפקח הודיע לשר כי החברה הבת עומדת בהוראה שנתן לה המפקח לעניין ההון העצמי המזערי הנדרש כתנאי למתן השירותים הכספיים, ובלבד שהוראה כאמור תינתן לא יאוחר משלושה חודשים מיום התחילה; (3) החברה הבת הודיעה לשר כי מונה לה דירקטוריון.
ברוריה מנדלסון: יש לנו פה 3 תנאים שצריכים להיות כדי שבעצם יגיע היום הקובע.
ברוריה מנדלסון: התנאי הראשון הוא שהחברה בת מודיעה שהיא יכולה לתת בעצמה את השירותים, כלומר היא התארגנה ויש לה יכולת לתת את זה בעצמה, או לחילופין, שהיא רוצה לתת את זה באמצעות החברה והיא מודיעה שהיא הגיעה להסכם שירותים.
ברוריה מנדלסון: זה הסכם שמסדיר את אופן מתן השירותים וההסדרים הכספיים ביניהם.
ברוריה מנדלסון: אם החברה הבת לא מודיעה תוך 6 חודשים שהיא יכולה לעשות את זה בעצמה או שהיא הגיעה להסדר, השר רשאי בהסכמת שר האוצר לתת לחברה הוראות בעניין.
אתי בנדלר: איזה סוג של הוראות הוא יהיה רשאי לתת?
ברוריה מנדלסון: סעיף88א(1)(2) מסדיר את זה.
ברוריה מנדלסון: זה סעיף שכבר הוצבע.
ברוריה מנדלסון: הוא קובע שהשירותים הכספיים אשר יינתנו על ידי החברה וכן ההסדרים הכספיים שבין החברה הבת ובין החברה לעניין מתן השירותים ייקבעו בהסכם ביניהם, ובאין הסכם רשאי השר ככל שימצא לנכון בהסכמת שר האוצר, להורות על השירותים וההסדרים כאמור, כולם או חלקם, ובלבד שההסדרים הכספיים שעליהם יורה השר כאמור ייקבעו על בסיס עלות מתן השירותים הכספיים בתוספת רווח סביר.
אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שאני לא יודעת איזה מנגנון חליפי, אם בכלל, יש מקום להציע.
אתי בנדלר: הוועדה מאשרת או הכנסת תאשר לאחר מכן חוק שייכנס לתוקפו במועד בלתי ידוע לכשיתקיימו התנאים.
אתי בנדלר: לכאורה אנחנו יודעים מה הם התנאים, אנחנו לא יודעים אם הם יתקיימו ואם הם לא יתקיימו אם השר יעשה שימוש בסמכויותיו כפי שגברת מנדלסון קראה רק עכשיו.
אתי בנדלר: הכל נתון לשיקול דעתם של השרים.
אתי בנדלר: תיאורטית יכול להיווצר מצב שהכנסת חוקקה חוק, העניקה סמכויות שונות לחברה הבת, אבל בפועל החוק הזה לא יצא לדרך בשום שלב, או שיצא בשלב כלשהו כשלוועדה אין שום שליטה עליו.
נתי ביאליסטוק כהן: ממילא הם הכרחיים כדי שהחברה תוכל לפעול.
ברוריה מנדלסון: כמובן שאנחנו רוצים שהחוק ייכנס לתוקף.
ברוריה מנדלסון: כשקראנו לקראת הדיון את הצעת החוק הבחנו שהוא לא יכול להיכנס לתוקף ביום הפרסום או תוך X חודשים, כיוון שנדרשת פה התארגנות.
ברוריה מנדלסון: אם היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לקבוע שחובה על השר להתערב אנחנו נשקול את זה.
ברוריה מנדלסון: פה כתבנו רשאי.
ברוריה מנדלסון: החשש הוא שהשר, למרות שלא הגיעו להסדר, לא יתערב.
ברוריה מנדלסון: אם זה החשש אנחנו יכולים לשקול את הפתרון.
אתי בנדלר: ישנם פתרונות שונים, אם אדוני ימצא לנכון להורות על מציאת פתרונות אפשריים.
אתי בנדלר: הפתרון יכול להיות לחייב את השר לבצע פעולות תוך פרק זמן מסוים.
אתי בנדלר: יכולים לקבוע שהמועד הקובע יהיה בתאריך מסוים, ובלבד שעד אז יתקיימו כל התנאים האלה, כאשר אם לא יתקיימו כל אותם התנאים ידחה השר בצו, באישור ועדת הכלכלה, את המועד הקובע.
אתי בנדלר: אז יהיה צורך, מעבר לתאריך מסוים, לדווח מעת לעת ולקבל את אישור הוועדה לכך, כפי שנעשה בחוק שירותי אשראי.
אתי בנדלר: אפשר לחשוב על פתרונות יצירתיים נוספים.
אתי בנדלר: השאלה ברמה העקרונית מה הכיוון שאדוני רוצה ללכת בו.
נתי ביאליסטוק כהן: חשוב להבין שאי אפשר לקבוע תאריך או מועד ספציפי, משום שהתנאים שצריכים להבשיל כדי שהחברה בת תוכל לפעול מאוד מאוד מורכבים וקשה להעריך אותם בזמן.
אתי בנדלר: מר ביאליסטוק, הפתרון שהצעתי ושננקט בחוק מסוים איפשר גמישות.
אתי בנדלר: מה היא הערכתם כרגע?
אתי בנדלר: תוך כמה זמן יתמלאו שלושת התנאים האלה?
אתי בנדלר: שנה?
אתי בנדלר: שנתיים?
אתי בנדלר: אפשר לצורך הדוגמה לקבוע שהיום ייקבע על ידי השר, ובלבד שלא יהיה מאוחר מ-1 בינואר 2014.
אתי בנדלר: לא יתקיימו התנאים האלה עד 1 בינואר 2014, ידחה השר בצו את המועד הקובע לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים כל פעם.
אתי בנדלר: הדחייה תהיה באישור הוועדה.
ברוריה מנדלסון: לנו אין התנגדות לכך.
אתי בנדלר: אפשר למצוא כל מיני מנגנונים.
אתי בנדלר: יש איזה שהוא מנגנון שהגיתי אותו בזמנו בהקשר של חוק שירות נתוני אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה בשנה הזאת עד המועד הקובע?
אתי בנדלר: צריכים להתקיים כל התנאים.
ברוריה מנדלסון: מבחינת המצב בשטח המצב ימשיך כמו שהוא היום, זאת אומרת חברת הדואר תמשיך לתת את השירותים וחברת בנק הדואר תוכל להתחיל להעסיק עובדים.
ברוריה מנדלסון: היא תוכל להשיג הון.
ברוריה מנדלסון: כל האיסורים האלה מתבטלים.
ברוריה מנדלסון: המטרה של ביטול האיסורים היא על מנת לאפשר לה להגיע להסכם.
ברוריה מנדלסון: אם לא תהיה חברה אמיתית - היום יש חברה, אבל יש לה את כל האיסורים ואין לה עובדים - מי ינהל את המו"מ מטעמה על הסכם שירותים?
נתי ביאליסטוק כהן: גם סמכויות הפיקוח.
נתי ביאליסטוק כהן: .
כרמל שאמה-הכהן: איפה בא פה לידי ביטוי העניין של מעמד העובדים והזכויות שלהם?
כרמל שאמה-הכהן: אמורים להגיע איתם לאיזה שהוא הסדר במסגרת המהלך?
נתי ביאליסטוק כהן: ההסדר שצריך להגיע אליו צריך להגיע בין שתי הישויות המשפטיות: חברת האם וחברת הבת.
נתי ביאליסטוק כהן: אין בחקיקה הסדר ששומר על..
כרמל שאמה-הכהן: לא הסדר בחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: אמורים לחתום איתם איזה שהוא הסכם?
חגי עינת: כן, הסכם קיבוצי להעברת העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: בין מי למי?
חגי עינת: בין חברת האם לחברת הבת שתקום.
כרמל שאמה-הכהן: בין שתי החברות.
חגי עינת: ועד העובדים וההסתדרות.
נתי ביאליסטוק כהן: העובדים, לא החברות.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין מי אמור לחתום על ההסכם.
חגי עינת: שתי החברות מול ההסתדרות וועדי העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: מה המצב של ההליך הזה?
אורן לביאן: אנחנו בחקיקה חשבנו להסיר את החסם.
אורן לביאן: מבחינת המדיניות הסרנו את האיסור על חברת בנק הדואר להחזיק עובדים.
אורן לביאן: אנחנו בחקיקה לא קבענו אם היא תחזיק עובדים או לא תחזיק עובדים.
אורן לביאן: קבענו שלחברה הבת יהיה דירקטוריון בהוראת מעבר ושיושב-ראש הדירקטוריון של החברה הבת יודיע לשר שהוא הגיע להסכם בין חברת הדואר לבנק דואר.
אורן לביאן: יכול להיות שבשלב הראשוני מה שסביר להניח שיקרה הוא שכל השירותים יינתנו על ידי חברת הדואר.
אורן לביאן: יכול להיות שחברת הדואר תחליט להעסיק מספר עובדים בחברת הבת שיהיו הנהלה או תשתית ניהולית, יכול להיות שהיא תחליט על יותר עובדים כך שהמשרד האחורי יהיה יותר גדול.
כרמל שאמה-הכהן: בהנחה שעברו יותר עובדים, מה המעמד שלהם?
אורן לביאן: זה צריך להיסגר בין הנהלות החברות לוועדים.
אורן לביאן: אנחנו לא מתערבים.
אורן לביאן: זה צריך להיסגר ביניהם.
נתי ביאליסטוק כהן: יש יותר מהסדר אחד.
נתי ביאליסטוק כהן: זה לא בהכרח העברה, זו יכולה להיות השאלה.
נתי ביאליסטוק כהן: יש הרבה מאוד הסדרים שיכולים להיות.
אורן לביאן: יכולים להיות הרבה הסדרים.
אורן לביאן: אנחנו במדיניות שלנו מעוניינים להסיר את החסם, לא להגביל את החברה הבת.
אורן לביאן: זה נתון להסדר והסכם בין הוועדים להנהלות החברות.
אורן לביאן: אני חושב שכך זה צריך להיות.
אורן לביאן: החוק הזה בא לקדם מדיניות של הסרת חסמים, לתת אפשרות לבנק הדואר להיכנס לתחומי פעילות אחרים ולהיות מקור הכנסה לחברת הדואר.
אורן לביאן: אנחנו לא סבורים שאנחנו צריכים להתערב בניהול.
אורן לביאן: אנחנו צריכים לקבע מדינית.
אורן לביאן: זה נתון להם.
אורן לביאן: זה יכול להיות עם מספר מצומצם של עובדים, זה יכול.
אורן לביאן: .
חגי עינת: הממשלה כן מתערבת.
חגי עינת: יש את רשות החברות ואת הממונה על השכר.
נתי ביאליסטוק כהן: זה תמיד.
אריאל יעקובי: זה מה שביקשנו מאדוני לפני יומיים לסייע בידנו.
אריאל יעקובי: אנחנו חושבים שנכון יהיה שיושב-ראש הוועדה יקצוב זמן שבו נוכל לעשות הסכם קיבוצי ושיתנה את ההפעלה בהסכם הקיבוצי.
אריאל יעקובי: אם אדוני ירצה כמו שהוא הציע לעשות תחנות בקרה שבהן נבוא לפה ונדווח.
אריאל יעקובי: .
אריאל יעקובי: ככל שזה תלוי בנו, אנחנו נכונים ומאוד מעוניינים שהחברה תתקיים.
אריאל יעקובי: אנחנו רוצים שהחברה תרוויח כסף.
אריאל יעקובי: העובדים רוצים לראות איתנות פיננסית לעתיד שלהם, איזה שהוא ביטחון פיננסי עתידי.
אריאל יעקובי: אנחנו מעוניינים שזה ילך.
אריאל יעקובי: אנחנו חושבים שאדוני צריך לעזור לנו לשים את ההגנות ואת המגננות.
אריאל יעקובי: אם לא נעשה בחוק את ההגנה בהסכם הקיבוצי אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בטווחים ארוכים בבעיה מאוד קשה.
כרמל שאמה-הכהן: מה עמדת הממשלה אם נוסיף ל-3 התנאים שמפורטים לצורך המעבר לשלב השני את התנאי של ההסכם הקיבוצי שייחתם, כאשר לגבי התנאי הזה, להבדיל מהתנאים האחרים, אם לא יושלם עד למועד שהשר צריך בהתאם להצעה של היועצת המשפטית לבוא לוועדה ולבקש הארכה, השר יוכל לבקש מהוועדה להסיר בעוד שנה?
כרמל שאמה-הכהן: אם השר יגיד ששנה היה מו"מ אבל ארגוני העובדים לקחו את זה לנקודת קיצון ולא הגיעו להסכם ריאלי ולכן הוא מבקש הארכה, את התנאי הזה נוריד לו.
כרמל שאמה-הכהן: אם בעוד שנה נשמע את שני הצדדים והתמונה תיראה לא סבירה מצד דרישות העובדים, ועדת הכלכלה תוכל להסיר את התנאי הזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נראה לי משהו מאוזן.
נתי ביאליסטוק כהן: אני אגיד לך מה הקושי שלי עם הדבר הזה.
נתי ביאליסטוק כהן: התנאים האחרים הם תנאים שהשר יכול להורות על הסדרים חליפיים בגינם מתוקף הסמכויות שיש לו בחוק.
נתי ביאליסטוק כהן: לגבי הנושא של הסכם קיבוצי אני לא חושב שיש לו את הסמכות.
כרמל שאמה-הכהן: אני נותן לו תמיד את האפשרות לבוא לוועדה אחרי שכבר נהיה יותר חכמים ונראה איך הצדדים מתנהגים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן לתת לו פתח לפני כן.
כרמל שאמה-הכהן: מתי שהוא רוצה הוא יוכל לבוא לוועדה ולהגיד שעושים בסעיף שימוש לרעה שלא בתום לב ולכן הוא מבקש מהוועדה לאשר..
אורן לביאן: אנחנו צריכים לבדוק את זה.
אורן לביאן: אנחנו נבדוק את ההצעה של אדוני היושב-ראש.
אורן לביאן: אנחנו עדיין חושבים שהמדיניות שהשר קובע לא צריכה להיות צד לעניין.
נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות מצב ש..
אורן לביאן: החברה הבת לא תוכל לתת את השירותים אם לא יהיה לה הסכם עם חברת הדואר.
אורן לביאן: היא חייבת להגיע להסכם כי אין לה כלום.
נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות מצב, אדוני, שלא יהיה הסכם קיבוצי בכלל, משום שהחברה הבת תבחן.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שאף אחד לא נגד אף אחד, אף אחד לא בא לפגוע באף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכל כדי שאנשים ילכו אחרי שנגמור את החוק הזה ויוכלו לישון בשקט בידיעה שמקום העבודה שלהם לא בסכנה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא עולה.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה הוצאה תקציבית על הסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא עושה סעיף קשיח בגלל לקחי העבר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא עושה סעיף קשיח שאין לכם מוצא ממנו.
כרמל שאמה-הכהן: אם ירגיש השר שהסעיף הזה מיותר, מכביד, מפריע, איבד את מטרתו או מישהו עושה בו שימוש לרעה, הוא יגיע לוועדה, ינמק את זה בפני חברי הוועדה וחברי הוועדה יצביעו.
אורן לביאן: את ההצעה של אדוני אנחנו נצא מכאן ונבדוק.
אורן לביאן: יכול להיות מצב, ואני ככה מניח וככה חושב, שעל מנת להתחיל את הפעילות במתכונת החדשה חברת הדואר אפילו עם מספר עובדים מצומצם של מנכ"ל, יועץ משפטי, מבקר פנים, חשב או אפילו פחות מזה, תתחיל את הפעילות באמצעות חברת הדואר, לא צריך.
כרמל שאמה-הכהן: על כמה עובדים מדובר?
נתי ביאליסטוק כהן: אדוני, יש פה אי הבנה.
נתי ביאליסטוק כהן: מדובר על הסכם קיבוצי שצריך להיות בחברת הבת.
נתי ביאליסטוק כהן: כרגע בחברה הבת אין עובדים.
נתי ביאליסטוק כהן: עצם הקמתה של חברת הבת.
כרמל שאמה-הכהן: כשאתה אומר שחברת הבת תפעל במתכונת מצומצמת, על כמה עובדים מדובר?
נתי ביאליסטוק כהן: היא יכולה לעבוד גם עם 3 עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה שהיא תעבוד עם 3 עובדים גם בלי הסכם קיבוצי.
נתי ביאליסטוק כהן: חברת הבת יכולה לעבוד כרגע גם עם מספר מאוד מאוד מצומצם של עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: עם זה אני לא רואה בעיה.
נתי ביאליסטוק כהן: ואז לא יהיה הסכם קיבוצי בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אין צורך ואני פוטר אותך.
כרמל שאמה-הכהן: נכניס סעיף שעד מספר עובדים מסוים אין צורך בהסכם קיבוצי.
אתי בנדלר: ובלבד שהפעילות הזאת לא תבוצע באמצעות גורמי חוץ.
כרמל שאמה-הכהן: גורמי חוץ זה סעיף אחר.
נתי ביאליסטוק כהן: זה סעיף אחר.
כרמל שאמה-הכהן: תגידו מה הגודל שמבחינת
כרמל שאמה-הכהן: כם לא חורג.
נתי ביאליסטוק כהן: זה מה שניסה אורן לומר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אמרתי לך כמה יהיה הגודל.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי אותך איפה הגבול שמבחינת יחסי עבודה מצריך הסכם קיבוצי.
אורן לביאן: אין לי את הידע ביחסי עבודה לענות לך על זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה הגודל המקסימאלי כדי שהוא יעבוד במתכונת מצומצמת?
כרמל שאמה-הכהן: מה המקסימום?
כרמל שאמה-הכהן: 10? 20? כמה?
יואל נוה: במבנה המוצע בהצעת החוק יש שני שלבים.
יואל נוה: כך הציעה הממשלה.
יואל נוה: הממשלה הציעה שני שלבים.
יואל נוה: היא הציעה את השלב הראשון שבו החברה בת בכלל לא נותנת שירותים.
יואל נוה: הוא נועד כדי שהחברה בת תתארגן.
יואל נוה: מוסרת המגבלה על העסקת עובדים מתוך המניע שיהיה מישהו שיוכל לייצג את חברת הבת בכל המהלך הזה של ההתארגנות.
יואל נוה: זאת הכוונה, אם אני מבין נכון, של הממשלה.
יואל נוה: ישנו היום הקובע שבו נכנס החוק הרחב לתוקף.
יואל נוה: אם אני מבין נכון את אדוני, אתה מציע להוסיף לתנאים של היום הקובע את הנושא של ההסכם הקיבוצי.
יואל נוה: בשלב ההתארגנות מוסרת המגבלה על החברה להעסיק עובדים, אבל היא לא מסוגלת להעסיק עובדים.
יואל נוה: אין גם אף עובד שיכול לייצג אותה בשום תהליך של התארגנות.
לאה ורון: זה השלב שבו כל העובדים באים מחברת הדואר?
יואל נוה: יש פה את השלב הראשון שבו מוסרת המגבלה החוקית על העסקת העובדים.
יואל נוה: אין שום היגיון בשלב שבו החברה לא נותנת שירותים שהיא תתחיל לבנות איזה מהלך מקביל עם כמות גדולה מאוד של עובדים.
יואל נוה: אין פה שום היגיון כלכלי.
יואל נוה: אף אחד לא יעשה כזה דבר.
יואל נוה: לחברה אין יכולת להרוויח, לכן אין שום היגיון שהיא תעשה את זה.
יואל נוה: אדוני מתייחס לאותם תנאים שחלים על היום הקובע, על היום שבו בעצם החוק כולו נכנס לתוקף והחברה הבת שכבר עומדת, נעשו ההסכמים הקיבוציים, הועברו העובדים ונעשה הכל, מתחילה בעצם לפעול.
יואל נוה: הפתרון הוא לא בלקצוב את כמות העובדים.
יואל נוה: הפתרון הוא די ברור.
יואל נוה: בשיטה הדו-שלבית שמוצעת בחוק, אם בסופו של דבר תחליט.
יואל נוה: .
כרמל שאמה-הכהן: מה שאתה אומר הוא שבשלב הראשון אין שום מצב שהיא תצטרך הסכם קיבוצי?
יואל נוה: צריך מישהו מטעם החברה בת כדי לעשות הסכם קיבוצי.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אם כן או לא.
יואל נוה: אין צורך.
כרמל שאמה-הכהן: האם בשלב הראשון אין מצב שמול נציגי העובדים יהיה צריך הסכם קיבוצי?
אריאל יעקובי: כל עוד העובדים הם עובדי חברת האם.
כרמל שאמה-הכהן: מוגדרים בחוק שני מצבים, שני שלבים.
כרמל שאמה-הכהן: אתם מכירים את השלב הראשון?
כרמל שאמה-הכהן: אתם יודעים להתייחס אליו?
אריאל יעקובי: אין לנו בעיה עם השלב הראשון.
כרמל שאמה-הכהן: בשלב הראשון אין צורך בהסכם קיבוצי.
אתי בנדלר: זה בדיוק מתיישב עם מה שאדוני הציע.
אתי בנדלר: אדוני הציע להוסיף את התנאי הזה לשלב השני.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע, אבל אחרי זה הקשו עלי על השלב הראשון.
כרמל שאמה-הכהן: אין צורך בהקשיה הזאת.
יואל נוה: אין צורך בהקשיה בשלב הראשון.
יואל נוה: הרעיון נתן מענה לתקופת זמן שבה עושים הסכמים קיבוציים כדי לסדר את כל מבנה העסקה, דואגים להון שהוא התנאי לתחילת הפעילות ומקימים דירקטוריון באותו שלב כדי שיהיה אורגן שיוכל להתארגן ולפעול.
יואל נוה: כשכל התנאים מבשילים הולכים לשר, מבקשים את רשותו והוא קובע בצו שהחוק חל.
יואל נוה: זה המבנה שמציעה הממשלה.
יואל נוה: אם אני מבין נכון, אז אדוני הציע להוסיף את נושא ההסכם הקיבוצי עם התניה מסוימת.
יואל נוה: ההתניה הזאת חלה לגבי תחולתו של היום הקובע, לא לגבי תחולתו של החוק בשלב הראשון.
יואל נוה: אני חושב שזה יכול להיות.
כרמל שאמה-הכהן: מקובל על כולם?
אתי בנדלר: חוץ מאשר נציגי הממשלה שאמרו.
כרמל שאמה-הכהן: הם בודקים.
יואל נוה: הם בודקים, אבל לפחות ברמה של ההסתדרות.
אתי בנדלר: מדובר בהסכם קיבוצי בין מי למי?
נתי ביאליסטוק כהן: בין חברת הבת לעובדי חברת הבת.
ששי שילה: יהיה הסכם משולש בין חברת האם, חברת הבת והעובדים.
יואל נוה: ברור, אין דרך אחרת.
יואל נוה: אם אתה רוצה להעביר עובדים מחברת האם לחברת הבת אתה חייב שכל החברות תהיינה בתוך העסק.
אתי בנדלר: החברה האם, החברה הבת, עובדי חברת האם ועובדי חברת הבת?
אריאל יעקובי: הסתדרות עובדי המדינה.
אתי בנדלר: אני צריכה לדייק בחקיקה.
אתי בנדלר: אני צריכה לדעת בדיוק.
אתי בנדלר: או שאני כותבת באיזה נושא הסכם קיבוצי לעניין העסקת עובדים בחברה הבת, או שאני כותבת בין מי למי.
אריאל יעקובי: הסכם קיבוצי בין חברה האם, חברה הבת, רשות החברות הממשלתיות, שהיא הבעלים, ובין ההסתדרות החדשה, הסתדרות עובדי המדינה וארגון עובדי הדואר.
אתי בנדלר: אני מעדיפה שתאמרו לי באיזה נושא יהיה ההסכם, לא למנות את כל הצדדים שלו.
כרמל שאמה-הכהן: לא יותר פשוט להגיד הסכמה של ארגון העובדים היציג?
אתי בנדלר: הסכם קיבוצי בדבר העסקתם של עובדים ב..
כרמל שאמה-הכהן: זו הסכמה שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על הסכמה שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: למה לקבוע מי הצדדים?
דפנה גלוק: מה שהם רוצים לקבוע זה שיהיה הסכם קיבוצי בדבר העסקת עובדי חברת הדואר בחברה הבת.
דפנה גלוק: זה מה שהם רוצים.
אתי בנדלר: אני לא בטוחה שזה רק.
אריאל יעקובי: זה לא רק.
אתי בנדלר: הם רוצים שההסכם הקיבוצי, אם אני מבינה נכון, לא יאפשר לשכור עובדים חדשים לחברה הבת ולהזניח את עובדי חברת האם.
אתי בנדלר: זה הסכם קיבוצי לעניין העסקת עובדים בחברה הבת.
ששי שילה: לא.
ששי שילה: אנחנו מדברים על העברת העובדים.
ששי שילה: .
אריאל יעקובי: לעניין החוק והשלכותיו.
אתי בנדלר: אני לא כותבת.
אריאל יעקובי: זה רחב מידי?
ששי שילה: זה לעניין העברת העובדים מהחברה האם לחברה הבת.
אתי בנדלר: היו"ר מציע הסכם קיבוצי לעניין העברת עובדים מהחברה האם לחברה הבת.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה נועד להגן על העובדים, על האינטרס של ארגון העובדים.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא למצות את זה בהסכמת ארגון העובדים?
כרמל שאמה-הכהן: אם לא תהיה הסכמה לא יהיה הסכם.
כרמל שאמה-הכהן: למה צריך לפרט את זה?
אתי בנדלר: אני עדיין צריכה לדעת לעניין מה.
כרמל שאמה-הכהן: כל הסכמה שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם לא רוצים לחתום.
אתי בנדלר: הסכם במה?
אתי בנדלר: הסכם לחלוקת מזון?
אתי בנדלר: אני חייבת לכתוב הסכם באיזה עניין, אני לא יכולה לכתוב.
אריאל יעקובי: זה הסכם קיבוצי לעניין ההשלכות על כל העובדים.
אתי בנדלר: אני אבדוק לאחר מכן את הנוסח המדויק, בסדר?
ברק כלב: אני רק מציע שזה יועבר להערותינו כדי שנוכל להגיב בזמן אמת לפני שזה עובר.
ברק כלב: .
אתי בנדלר: אני מציעה שתשלחו לי בתום הישיבה או במהלך היום את הצעתכם ואני אבדוק אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים להיות רגועים.
מיה פרי אלתרמן: המהות שצריכה להיות זה שהפעילויות של חברת הבת צריכות להתבצע באמצעות עובדי הדואר או באמצעות עובדים מושאלים של הדואר.
מיה פרי אלתרמן: ההסכם הקיבוצי אמור להסדיר את העניין הזה, את תנאי העסקה של העובדים המושאלים.
אורן לביאן: אנחנו בחוק אמרנו שה..
אורן לביאן: תעשה חברת הבת באמצעות חברת הדואר.
מיה פרי אלתרמן: לא, אבל כתבתם את המילים "או בעצמה".
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אל תנהלו לי עכשיו את המו"מ.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתערבים בפרטים.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי שייגמר החוק ישב מי שצריך, ינסה לגבש הסכם.
כרמל שאמה-הכהן: לא תצליחו להגיע להסכם - לא יודע באשמת מי - יגיע השר בשלב הבא ויגיד לפטור אותו מהתנאי הזה.
כרמל שאמה-הכהן: או שכן או שלא.
כרמל שאמה-הכהן: אולי הוא יחשוב שעדיין העובדים צריכים את ההגנה והוא לא יבקש את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה מעניינים אותי עכשיו כל הפרטים האלה?
מיה פרי אלתרמן: נקודה משלימה לנושא של ההסכם הקיבוצי זה בעצם הסעיף שמדבר על איך החברה הבת מבצעת את.
מיה פרי אלתרמן: .
כרמל שאמה-הכהן: אל תרחיבי לי עכשיו את הדיון.
מיה פרי אלתרמן: אני לא מרחיבה את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף אחר.
מיה פרי אלתרמן: אנחנו נעלה את זה שם.
ששי שילה: אני רוצה להבהיר איזו שהיא נקודה כי הדברים פה נאמרו קודם על מנהל בנק הדואר.
ששי שילה: החברה בשלב ההתארגנות תצטרך להעסיק מספר בכירים כדי שהם אלה שייצגו את החברה הבת.
כרמל שאמה-הכהן: בשלב ההתארגנות אין לך הגבלה.
שמעון פרגון: דיבר היושב-ראש, אם הבנתי נכון, על מספר הבכירים שיועסקו בחברת הבת.
שמעון פרגון: היום בחברת האם מעוגן בהסכם קיבוצי מספר הבכירים שמועסקים בה.
שמעון פרגון: אין הגבלה זה אומר.
שמעון פרגון: .
כרמל שאמה-הכהן: אמר המנכ"ל של בנק הדואר שבשלב המעבר.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי אתכם אם אתם מסכימים ואמרתם שכן..
שמעון פרגון: לגבי מספר העובדים המצומצם.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר שאין עובדים בשלב המעבר.
ברוריה מנדלסון: בשלב המעבר מתבטל האיסור שיהיה לעובדים.
ברוריה מנדלסון: יכול להיות שיהיה לה אחד רק לצורך המו"מ, יכול להיות שיהיה לה יותר.
שמעון פרגון: אם אני מבין נכון את דבריו של יושב-ראש הדירקטוריון, הוא שאל לגבי העסקת בכירים בחברת הבת.
שמעון פרגון: אם הבנתי לא נכון, אז אני.
אורן לביאן: זה לפי כללי רשות החברות הממשלתיות.
אורן לביאן: חברת הבת היא חברה בבעלות מלאה של חברת הדואר.
אורן לביאן: חברת הדואר היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה.
אורן לביאן: זה לפי הכללים של רשות החברות.
אורן לביאן: הם צריכים לסווג את חברת הבת.
שמעון פרגון: לפי הכללים של רשות החברות, אבל היום בחברת האם קיים הסכם קיבוצי על מספר הבכירים שמועסקים.
שמעון פרגון: זה לא un-limit.
שמעון פרגון: זה קיים.
שמעון פרגון: אני אומר משהו שהוא קיים.
שמעון פרגון: יושבים פה נציגי החברה, הם יאשרו את זה.
שמעון פרגון: הם לא יכולים להקים חברת בת ולהביא לנו לכאן 100 בכירים בעלי חוזים או לא יודע מה.
שמעון פרגון: צריך לעגן בהסכם מה התפקידים הנדרשים, מה בדיוק המטרה של הבכירים בתוך חברת הבת להוביל.
שמעון פרגון: ברור לנו שיהיה מנכ"ל, יהיה יועץ משפטי ויהיה סמנכ"ל לעניין הזה.
שמעון פרגון: צריך לעשות מבנה ארגוני ועליו לקבוע את מספר הבכירים בחברה.
אורן לביאן: החברה הבת כבר קיימת, עכשיו יוצקים לה תוכן.
אורן לביאן: החברה הבת היא חברה בבעלות מלאה של חברת האם.
אורן לביאן: על פי חוק החברות הממשלתיות, למיטב הבנתי - יושב פה יעקב גזית - חברת האם ממנה את הדירקטורים בחברה הבת באישור שרי האוצר והתקשורת.
אורן לביאן: תפקידו של הדירקטוריון לפקח ולהתוות את המדיניות.
אורן לביאן: הוא יצטרך להתוות את המדיניות של החברה בת.
שמעון פרגון: אני מבין למה מכוון חברי, אבל אני עדיין חוזר.
אורן לביאן: אנחנו באמת לא חושבים שאנחנו צריכים להיות במגרש הזה.
אורן לביאן: אנחנו רוצים לתת לכם חופש ניהולי.
שמעון פרגון: חופש ניהולי זאת הגדרה יפה מאוד, אבל בסופו של תהליך אנחנו מדברים על העסקה של עובדים בכירים.
שמעון פרגון: אני חוזר כמו מנטרה על כך שבחברת האם ישנו הסכם קיבוצי.
כרמל שאמה-הכהן: זה רק לתקופת המעבר.
שמעון פרגון: אני לא יודע.
שמעון פרגון: ומה אם זה רק לתקופת המעבר ולאחר מכן יהיה הסכם קיבוצי?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא עניין מה אנחנו לא יודעים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שכשיגיע השלב השני הם חייבים את ההסכם אתכם.
כרמל שאמה-הכהן: זה הגיוני שייקחו 100 אנשים בכירים ואחרי שנה יפטרו אותם?
שמעון פרגון: אדוני אמר שלאחר מכן יהיה צריך לעגן את זה בהסכם.
שמעון פרגון: בהחלט מקובל.
כרמל שאמה-הכהן: אם תבוא אחר כך עם השר והוא יגיד שהוא רוצה לבטל לך את ההגנה.
כרמל שאמה-הכהן: אין חבר כנסת שלא ייתן לך הגנה כשתגיד לו שבתקופת המעבר לקחו 50 בכירים או לא יודע כמה ותראה לו מה עשו להם.
כרמל שאמה-הכהן: אתה תהיה הכי צודק בעולם.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה עם זה עניין.
שמעון פרגון: אם הכל בסופו של תהליך מעוגן אין לנו שום בעיה, אדוני.
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) יהיו מספר שינויים.
אתי בנדלר: אני קודם מתחילה עם השינוי שאדוני הציע.
אתי בנדלר: יתווסף התנאי הרביעי שעניינו שנחתם הסכם קיבוצי.
אתי בנדלר: תתווסף הוראה נוספת שתאמר שהשר, באישור הוועדה, יכול לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי, אם נוכח כי..
כרמל שאמה-הכהן: אם נוכח שמבוצע בסעיף שימוש לרעה או שימוש לא סביר באישור הוועדה.
אתי בנדלר: כתבתי באישור הוועדה.
ברוריה מנדלסון: קשה להגדיר מה זה שימוש לא סביר.
אתי בנדלר: כי לא נחתם הסכם כאמור בשל.
נתי ביאליסטוק כהן: בשל מה?
כרמל שאמה-הכהן: שימוש לא סביר זה בקצוות.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאנחנו מחפשים.
נתי ביאליסטוק כהן: אם הוא בחר לבוא לוועדה כנראה שהוא.
אתי בנדלר: בשל מה?
אתי בנדלר: אני צריכה להתוות את שיקול הדעת.
ששי שילה: בשל התארכות.
ששי שילה: למה צריך סיבות?
אתי בנדלר: ודאי שצריך.
אתי בנדלר: אתה קובע תנאי.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה צריך להחליט לבד בחדר היינו מכניסים לו התוויות, אבל אם הוא בא לוועדה ומנמק, אז אין בעיה, הוא ינמק בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: שיקול הדעת שלו מוגבל.
נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שייווצר מצב שבו החוק לא ייכנס לתוקף.
אתי בנדלר: אם נוכח כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן?
אתי בנדלר: אני בכל זאת צריכה לכתוב משהו שיגדיר מה הן נסיבות העניין.
ברק כלב: שישנה התארכות של התהליך.
ששי שילה: אם מצא לנכון שבנסיבות העניין ראוי לעשות כן.
קריאה: זה רחב מידי.