GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: זה היה ויכוח מיותר עכשיו.
טל הראל: לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: מה החלטתכם?
אורי מקלב: לאיתי יש נוסח ביניים.
איתי עצמון: אני מציע לכל הפחות שיהיה כתוב שהתאגיד הבנקאי יציין או יפרט בצורה ברורה, אפשר אולי באותיות קריאות – יש נוסחים דומים לאלה בחקיקה – כדי שבאמת הלקוח לא יקבל הסברים ארוכים ולא מובנים.
איתי עצמון: הכוונה היא שכל לקוח יוכל להבין בבירור מה מצבו.
יריב לוין: ואני מציע להאריך את המועד – המועד של 14 יום.
אסף תכלת: כל תיקון תצטרך להוסיף – בצורה ברורה – כל הודעה לבנק, כל הודעה שהיא.
אסף תכלת: זה צריך להיות איזושהי חזקה.
איתי עצמון: אבל גם התיבה "המשמעויות העיקריות הנובעות מביצוע פעולה" – הנימוקים והפרטים האלה, השאלה אם באמת לכך הכוונה, שיהיו הודעות יחסית ארוכות.
איתי עצמון: אני שוב אומר ש"משמעויות עיקריות שנובעות מביצוע פעולה" זה עלול להיות מכתב די ארוך.
איתי עצמון: שאלה אם לכך התכוונו חברי הכנסת, אני לא בטוח.
אורי מקלב: כפי שיריב לוין הציע – הנוסח יהיה באישור בנק ישראל.
איתי עצמון: אתה מתכוון לנוסח אחיד של הודעות כאלה?
אורי מקלב: לכל בנק יהיה הנוסח שלו.
טיבי רבינוביץ: סליחה, אדוני, אני לא מבין.
טיבי רבינוביץ: הרי אתם רוצים לחייב את הבנק למסור את ההודעה ללקוח, כלומר אתם יוצאים מתוך נקודת הנחה שאנחנו צריכים לעשות את המקסימום כדי להגיע ללקוח ולהודיע לו, ולהתנהל מולו כך שיבין את הבעיה.
טיבי רבינוביץ: אז מה האינטרס שלנו בדיוק?
טיבי רבינוביץ: לכתוב לו ספר כדי שהוא לא יבין, למרות שנצטרך לעשות כל מאמץ כדי להגיע אליו?
טיבי רבינוביץ: אני לא מבין את הגישה הזאת.
איתי עצמון: זה לא שאלה של אינטרס, זו שאלה איך מפרשים את הוראות החוק.
איתי עצמון: אם כתוב בחקיקה "משמעויות עיקריות", זה יכול להיות מאוד רחב.
איתי עצמון: השאלה אם אתם רוצים באמת לכתוב הודעות של משמעויות עיקריות של ביצוע פעולה, האם זה לא יכול להיות מכתב די ארוך, זאת השאלה שלי.
אלי שני: אם כבר יש פורמט קיים.
איתי עצמון: אני לא יודע אם יש פורמט קיים, אני לא יודע אם פורמט קיים רלוונטי לכל אחד מהמקרים, אני באמת לא יודע.
איתי עצמון: בנק ישראל יכול לענות.
אלי שני: טל אומרת שיש פורמט קיים.
טל הראל: אין פורמט אחיד, אבל יש לי כאן דוגמאות של הודעות על חוב פיגורים – עמוד אחד, מאוד פשוט – זה סכום החוב, זה סכום ריבית הפיגורים, הנכם מתבקשים לפנות למוקד אם אתם רוצים להסדיר.
טל הראל: כמו שנאמר פה, ובצדק, אין פה כוונה.
טל הראל: הכוונה היא שהלקוח יפרע את החוב, אין שום כוונה ללכת אתו להוצאה לפועל, ללכת אתו להליך משפטי ולראות את החוב בעוד שלוש שנים.
טל הראל: אנחנו לא נתקלנו בתלונות מצד לקוחות שלא הבינו הודעה שהולכים לתבוע אותם.
טל הראל: לא היתה אף פניית ציבור בנושא הזה ואנחנו טיפלנו בעשרות אלפים של פניות ציבור.
טל הראל: כשמכניסים אמירות שהן לא נכונות, הן יוצרות חשש שאולי היתה בעיה וצריך להסדיר את זה אחרת.
טל הראל: אם אנחנו כפיקוח – זו סמכות קנויה שלנו – ניתקל בהודעה שהיא מטעה, שהיא לא ברורה, אנחנו נפנה לאותו בנק ספציפי ונבקש ממנו לתקן את אותה הודעה.
איתי עצמון: אני הסבתי את תשומת הלב לתיבה "משמעויות עיקריות שנובעות מביצוע פעולה" מכיוון שכאשר כותבים דבר כזה בחקיקה ראשית, יש לכך משמעות ויהיה צורך לפרש את הסעיף הזה.
איתי עצמון: השאלה אם באמת זה לא רחב מדי, השאלה אם לכך התכוונו חברי הכנסת, אני לא כל כך בטוח.
אורי מקלב: "בלשון פשוטה ומובנת" – אנחנו די נוטים להגיד, או נוסח דומה לזה, או נוסח יותר קל – אני לא יודע למה צריך למחוק את זה.
אורי מקלב: לשון פשוטה ומובנת, וברורה.
איתי עצמון: בצורה ברורה?
רונן ניסים: אני מתחבר לדברים של חבר הכנסת לוין.
רונן ניסים: בסופו של דבר יש פה חלוקת עבודה בין המחוקק לבין הרגולטור.
רונן ניסים: התפיסה הפיקוחית שלנו אומרת להשאיר לבנקים את המלאכה לנסח את ההודעות שיישלחו ללקוחות, אנחנו במסגרת האכיפה השוטפת שלנו נבדוק אם יש איזו בעיה בנוסח ההודעות האלה, כאשר כמובן אנחנו יותר מניקח בחשבון את רוח החוק ומטרת החוק.
אורי מקלב: בסדר, אבל הם לא רוצים לקחת על עצמם את האישור על הניסוח.
אורי מקלב: אנחנו יכולים לכתוב את זה בלשון שאתה תנסח, אדוני היושב-ראש.
אורי מקלב: איתי ינסח נוסח.
איתי עצמון: לא, אני צריך להבין בצורה ברורה למה אתם מתכוונים.
לאה ורון: מה ההנחיות של הוועדה.
טל הראל: אולי לקראת הישיבה הבאה נחשוב איך לתקן את זה, מה זה אומר המשמעות.
טל הראל: נעשה גם תיאום בינינו, נבוא עם הצעה לדיון הבא.
אורי מקלב: לגבי המלים "פשוטה ומובנת".
איתי עצמון: "בלשון פשוטה ומובנת" – אני לא כל כך מכיר תיבה כזאת בחקיקה.
איתי עצמון: אפשר – בצורה ברורה, בתמציתיות.
אורי מקלב: בניסוח הזה.
אורי מקלב: אנחנו מסמיכים אתכם, בתיאום עם בנק ישראל – באופן ברור ומתומצת.
כרמל שאמה-הכהן: לא, עשינו את זה בעבר.
כרמל שאמה-הכהן: שבנק ישראל יכין הוראות, יכין את העיקרים.
טל הראל: אין לנו צורך להכין הוראה לנושא הזה, זה מוסדר באמת טוב בחקיקה הראשית.
טל הראל: אפשר לגמור את זה פה, זה מדבר בעד עצמו.
אורי מקלב: לקראת קריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לגבי פרטים שבוודאות יהיו כלולים בהודעה.
טל הראל: אלו הפרטים, בדיוק אלה הדברים הכי חשובים – מה יתרת סכום ההלוואה, מה הריבית, כמה הריבית הולכת להשתנות.
אורי מקלב: כתוב פרטים אלו: 1, 2, 3.
טל הראל: חשבנו רבות מה באמת חשוב שלקוח ידע כשהולכים לתבוע אותו, מה קפיצת המדרגה שלו.
טל הראל: זה גם סתם סרבול זמן, עוד הוראה ועוד.
אסף תכלת: אדוני, להבנתי הבעיה לא נמצאת דווקא ב"לשון פשוטה ומובנת" אלא במשפט "המשמעויות העיקריות שנובעות מביצוע פעולה".
איתי עצמון: זה מה שניסיתי להסב את תשומת הלב אליו כמה פעמים.
אסף תכלת: במידה שיש עוד משמעויות עיקריות שאנחנו יכולים ומסוגלים לזהות – דיברתי למשל על נושא של שירות נתוני אשראי או דברים נוספים שהם ספציפיים – צריך להעלות אותם ולוודא שהדברים האלה נכללים.
אסף תכלת: הדברים שאנחנו חושבים, אי-אפשר להשאיר את זה לפרשנות וזה יוצר לדעתי את חוסר הבהירות.
אסף תכלת: דווקא לדעתי צריך לחשוב אם יש עוד משהו שרוצים להוסיף, ולהוריד את נושא המשמעויות העיקריות שנובעות מביצוע הפעולה.
אורי מקלב: נוסיף בקריאה שנייה ושלישית.
אסף תכלת: למשל העמדת הלוואות אחרות או דברים אחרים לפירעון, ככל שיהיו הדברים כמובן דורשים תיאום גם עם איגוד הבנקים וגם עם בנק ישראל, ואז לעשות את ההודעה סגורה ואז גם אין צורך שבנק ישראל יתפוס את מקום הבנקים בניסוח של הודעה, שזה דבר שהוא לא רצוי.
טיבי רבינוביץ: איזה הודעה סגורה?
טיבי רבינוביץ: זאת?
טיבי רבינוביץ: נוסח של הודעה סגורה?
אסף תכלת: לא נוסח, אנחנו לא רוצים נוסח.
אסף תכלת: "המשמעויות העיקריות שנובעות מביצוע פעולה" גם מטיל אתכם בסיכון כי כל אחד צריך לפרש מה המצב.
אסף תכלת: צריך להחליט מה המשמעויות העיקריות ולכתוב את זה.
איתי עצמון: גם ברגע שאומרים משמעויות עיקריות ואז יש פרטים נוספים, תעלה השאלה מה זה המשמעויות העיקריות.
אסף תכלת: נכון, ולכן אני מציע למחוק את המשמעויות הנוספות בהקשר הזה ולחשוב אם יש דברים נוספים שרוצים להעלות כפרטים שחייבים להיות בפנים, אותם לכלול.
כרמל שאמה-הכהן: הייתי מעדיף למחוק את זה בקריאה שנייה ושלישית, להשאיר את זה.
טל הראל: אנחנו גם נעשה חשיבה לקראת הדיון הבא.
לאה ורון: כן, אולי עד אז אתם תחשבו על פרטים נוספים.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא שלם עם זה לגמרי, לא לכאן ולא לכאן.
כרמל שאמה-הכהן: עדיף לא למחוק.
איתי עצמון: האם ההחלטה היא שההודעה הזו תפרט "בצורה ברורה"?
איתי עצמון: לכתוב "בצורה ברורה"?
אסף תכלת: לגבי ההוספה "בצורה ברורה", אני רואה עם זה בעייתיות מכיוון שבכל החקיקה אנחנו לא מוסיפים "בצורה ברורה".
לאה ורון: השאלה היא איזה תוספות יש בחקיקה אחרת כשרוצים שזה יהיה ברור ללקוח.
לאה ורון: האם זה מצוי בחקיקה אחרת.
אסף תכלת: אני באופן אישי לא מכיר, ואני יוצא מנקודת הנחה – כשאני מבקש מבנק או מכל גוף אחר להודיע משהו ללקוח, הוא צריך לעשות את זה בצורה ברורה או אסור לו להטעות.
אסף תכלת: זו איזושהי הנחת יסוד.
אורי מקלב: כאן יש מסר – לקחנו את כל החוק הזה משום שזה לא ברור.
אורי מקלב: כאן אנחנו באים משום שאנחנו יודעים שזה לא היה ברור ללקוח ואנחנו רוצים לתקן.
אורי מקלב: זה בעצם החוק.
טיבי רבינוביץ: חבר הכנסת מקלב, לפי מיטב הבנתי, כשהתחלת בהליך החקיקה לא חשבת שזה לא ברור אלא לא היית בטוח שאנשים מודעים לזה.
טיבי רבינוביץ: יכול להיות שזה מאוד ברור אבל כמו שאמרת, לפעמים גם כשאתה מקבל דואר רשום אתה לא ניגש לדואר כי אתה קצת חושש.
טיבי רבינוביץ: זה בסדר, יכול להיות שגם אני פועל ככה אבל זה לא אומר שזה לא ברור.
טיבי רבינוביץ: זה אומר שאנשים, לפעמים לא נעים להם, לא נוח להם להתמודד עם זה ולכן בוחרים להתרחק מזה.
טיבי רבינוביץ: זה תהליך אנושי שקורה גם לי, אבל זה עדיין לא אומר שזה לא ברור.
טיבי רבינוביץ: זה ברור אבל זה לא נעים.
לאה ורון: אלה שני נושאים שהם שונים.
לאה ורון: אחד זה התהליך הלא נעים, והשני זה המסמכים הלא ברורים שהציבור מקבל מגורמים שונים, לרבות הבנקים.
ברכיה רוזנברג: ברשותך היושב-ראש, אני רוצה להוסיף.
ברכיה רוזנברג: ברכיה רוזנברג, בנק לאומי.
ברכיה רוזנברג: אני רוצה להגיד לחבר הכנסת מקלב, בהמשך למה שנאמר קודם.
אורי מקלב: אנחנו כמה יוזמים, אני לא לבד.
כרמל שאמה-הכהן: אתה הרוח החיה.
ברכיה רוזנברג: ליוזמים, בלי לקפח אף אחד.
ברכיה רוזנברג: כאשר אנחנו מכניסים את הפירוט המפורש כמו שמופיע בהצעת החוק, של מה צריך להופיע שם, אני חושב שאם נחשוב על זה, זה מייתר את ההגדרה שרצית להכניס בהתחלה שיהיה ברור ונהיר כי זו בעצם היתה הכוונה.
אורי מקלב: אני מקבל מה שאמרו כולם שהעיקר החשוב זה המשמעויות העיקריות, שזה לפרט.
אורי מקלב: עדיף לכתוב עוד משמעות ולהוסיף עוד משמעות מאשר להגיד שזה ברור.
אורי מקלב: אומרים כאן נציגי בנק ישראל, המפקח על הבנקים, שהם מפקחים על הניסוחים כל הזמן ואם תבוא תלונה הם יפקחו עוד יותר.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להתכנס לעיקר, והעיקר זה הסיבות וההשלכות, וזה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אורי מקלב: אם יעלה בדעתו של מישהו להוסיף עוד דברים, אנחנו נוסיף את זה.
אורי מקלב: נניח, כל האשראי שמקבלים בכרטיסי אשראי בכל הבנקים, המשמעויות הן מרחיקות לכת, לאו דווקא לגבי ההלוואה הזאת אלא יש כאן משמעויות רחבות – אם יהיה אפשר להסביר זאת בצורה ברורה, שהמשמעות היא שהוא נהפך ללקוח כמעט מוגבל, יש לכך השלכה לגבי תהליך קבלת האשראי שלו בכל הרשויות.
אורי מקלב: לקראת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נקבע את זה יותר ברור, העיקר שהעקרונות יהיו ברורים.
איתי עצמון: כלומר הרצון שלך הוא לא לשנות כרגע את סעיף קטן (ב).
אורי מקלב: המשמעויות העיקריות הנובעות מביצוע פעולה, זה מה שיהיה העיקר, ויהיה ברור שיהיה אפשר או נדרוש שיוסיפו עוד דברים שצריך להוסיף.
איתי עצמון: כמובן שבעת הכנה לקריאה שנייה ושלישית אפשר לשנות.
איתי עצמון: השאלה כרגע – בנוסח ההצעה אתה מציע להשאיר את הנוסח כפי שהוא.
אורי מקלב: אם יש התנגדות רק למלים "בצורה ברורה", אין בעיה.
אורי מקלב: יסביר בצורה ברורה את המשמעויות העיקריות.
אורי מקלב: אין לזה השלכה.
אסף תכלת: אני לא חושב שיש התנגדות למהות.
אסף תכלת: אני מפחד מחוסר אחידות עם שאר הפעולות ואיזושהי אמירה שאומרת – דווקא בהודעה הזאת צריך להיות "בצורה ברורה", אז למה לא כותבים את זה בכל מקום.
איתי עצמון: לא, אבל דווקא בהודעה הזאת יש רצון להמצאה אישית.
אסף תכלת: אבל בסדר, אין לי התנגדות עקרונית.
טל הראל: ההצעה לערב גם צריכה להיות בצורה מאוד ברורה, והודעה לפני פינוי אדם מדירה גם צריכה להיות בצורה מאוד ברורה.
טל הראל: זה עיקרון-על שהוא חייב להיות בכל הודעה של הבנק, בכל גוף.
איתי עצמון: אני מסכים אתך, אבל משכתוב כאן "המשמעויות העיקריות" כפי שציינתי קודם לכן, עלתה אצלי השאלה האם צריך יהיה באמת לכתוב שזה בצורה ברורה, בצורה תמציתית.
אסף תכלת: ולכן לדעתי, הפתרון הוא דווקא בהתוויה של מה שאנחנו רוצים לכתוב, ולא לכתוב "בצורה ברורה".
איתי עצמון: אתה הצעת גם לא לכתוב "משמעויות עיקריות".
אסף תכלת: נכון.
אסף תכלת: ככל שאנחנו יודעים שהפרטים האלה כוללים את מה שאנחנו רוצים, אז כן.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך "בצורה ברורה".
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי הימים, חבר הכנסת מקלב?
אורי מקלב: כפי שחבר הכנסת יריב לוין הציע, 30 יום.
טל הראל: אתה מדבר על תחולה?
איתי עצמון: מדברים על ימי עסקים בסעיף קטן (א).
איתי עצמון: כתוב כרגע 14.
כרמל שאמה-הכהן: 30 ימי עסקים זה הרבה, נראה לי.
טיבי רבינוביץ: זה הרבה מאוד.
אורי מקלב: אז 21 יום.
כרמל שאמה-הכהן: 21 ימי עסקים.
כרמל שאמה-הכהן: פחות מחודש.
אורי מקלב: לקראת קריאה שנייה ושלישית יש לנו את הנושא של הפניה לחוק ההוצאה לפועל, כפי שנאמר, אבל כרגע נשאיר את זה.
איתי עצמון: שמעתי את ההצעה כרגע בדיון, כמובן שלא בדקתי את זה.
איתי עצמון: היתה לי עוד שאלה לגבי סעיף קטן (ב), ודיברתי אתמול עם נציגי בנק ישראל, האם יש צורך לציין גם את העמלה, ככל שיש כוונה לגבות עמלה כזאת בהליך כזה.
טל הראל: אין לנו התנגדות.
איתי עצמון: כלומר שבין הפרטים שייכללו בהודעה - - -
טל הראל: במידה שיש עמלה שכרוכה בהעמדת הלוואה לפירעון מיידי, יש לציין את סכומה.
טל הראל: עמלה לא בגין משלוח המכתב אלא בגין העמדה לפירעון מיידי.
אורי מקלב: יש גם הקראה של סעיף (ג).
כרמל שאמה-הכהן: את סעיף קטן (ג) קראנו.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 1, עם השינויים שהוסכמו?
איתי עצמון: כל הסעיפים הקטנים של הסעיף המוצע?
איתי עצמון: כתוב בסיפה: "עקב התקיימות תנאים אחרים המחייבים ביצוע הפעולה באופן מיידי.
איתי עצמון: " למה הכוונה?
לבנת קופרשטיין דאש: תנאים אחרים המחייבים את הפעולה באופן מיידי – בדרך כלל אלה תנאים חיצוניים שלא קשורים דווקא לכושר הפירעון של הלקוח.
לבנת קופרשטיין דאש: למשל אם יש לנו חשד או חשש ממשי לבן אדם שמעורב בעבירות פליליות כמו עסקי הלבנת הון – הבנקים, אסור להם להמשיך פעילות, יש להם מגבלות חמורות בהמשך הפעילות עם בן אדם שקשור בעבירות הלבנת הון, הם צריכים לנקוט באמצעים שעומדים לרשותם, לרבות פעולות כמו העמדה לפירעון מיידי.
איתי עצמון: אני לא בטוח אם בנוסח אנחנו נכתוב סיכון ממשי, אולי צריך לכתוב "חשש".
איתי עצמון: אני חושב שצריך לבדוק בחקיקה אם באמת המילה "סיכון" היא המילה המתאימה כאן.
אסף תכלת: לדעתי, הניסוח הזה מבוסס על הפסיקה בפסק-דין עו"ש בל"ל.
איתי עצמון: השאלה אם גם בחקיקה.
אסף תכלת: אושר סעיף דומה שזה היה הניסוח.
אסף תכלת: לפי זה אנחנו תיאמנו את הנוסח.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסמיכים אותך לבדוק את הנוסח.
כרמל שאמה-הכהן: הלאה לסעיף 2.
כרמל שאמה-הכהן: "תחולה 2.
כרמל שאמה-הכהן: הוראות סעיף 5ג לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יחולו גם על הלוואה שניתנה לפני תחילתו של חוק זה.
כרמל שאמה-הכהן: " הערות.
איתי עצמון: רציתי לדעת האם יש לבנקים צורך להיערך לתיקון.
איתי עצמון: משמעות הסעיף היא שעם הפרסום ברשומות בעצם החוק נכנס לתוקף.
לבנת קופרשטיין דאש: בהחלט.
לבנת קופרשטיין דאש: יש לנו כאן היערכות מיכונית מאוד נרחבת.
לבנת קופרשטיין דאש: בגלל צורת הפירוט שמפורטת בסעיף – יתרת סכום ההלוואה, סכום ההלוואה לפיגור וכל הדברים האלה – יש צורך לסנכרן בין כל המערכות של הבנקים ולתכנת מערכות מחשוביות.
לבנת קופרשטיין דאש: זוהי עבודה מאוד לא פשוטה כי המון מערכות צריכות להפיק בעצם פלט אחד.
אורי מקלב: אפשר להתחיל מעכשיו.
לבנת קופרשטיין דאש: וגם לא סגרתם את הנוסח עד לקריאה השנייה והשלישית.
טיבי רבינוביץ: מכיוון שהנוסח כל הזמן משתנה, אדוני, אי-אפשר.
לבנת קופרשטיין דאש: ארבעה חודשים, וזה באמת סביר.
אורי מקלב: ביקשתם ארבעה כדי שניתן לכם 60?
טיבי רבינוביץ: חבר הכנסת מקלב, מאחר שנוהלו שיחות לגבי הנוסח, אנחנו לא שינינו שום דבר מהעמדות שהובעו בפניך בשיחות המקדימות.
אורי מקלב: אנחנו ניהלנו שיחות, אנחנו עומדים בזה.
טל הראל: אנחנו בדקנו את הישימות של הצעת החוק.
אורי מקלב: אנחנו עומדים בזה, לגבי ה-60.
אורי מקלב: היו לכם גם שיחות על 120 יום?
טל הראל: אחרי שהעברנו לכם את הנוסח הם העלו את הדרישה – ואנחנו מסכימים ומקבלים אותה – שלאור המידע הרב שצריך לשלוח ללקוח, והמידע צריך להיות עדכני ומדויק, צריך זמן היערכות לתת לבנקים.
טל הראל: זה לא יגרע.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, ארבעה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף התחולה והתחילה, כפי שהוקרא והוסכם?
לאה ורון: בעד – 2
כרמל שאמה-הכהן: עלות תקציבית, יש הודעה?
לאה ורון: האם יש פה נציג אוצר?
לאה ורון: תן לנו בבקשה שבעה ימים על מנת שנבקש את התייחסות האוצר לגבי העלות התקציבית.
קריאה: למה שתהיה עלות תקציבית?
איתי עצמון: חייבים.
איתי עצמון: יש הוראות בתקנון הכנסת.
איתי עצמון: אנחנו חייבים לציין בדברי ההסבר של הצעת חוק בקריאה ראשונה את העלות התקציבית.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק הנפט (תיקון מס...) (המועצה המייעצת), התש"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: יש בקשות לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: הבקשות כולן מאושרות.
כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 1 להצעת החוק, לעניין המניין החוקי בישיבות המועצה לפי סעיף 3(ה) לחוק העיקרי.
כרמל שאמה-הכהן: ידוע לכם מה התיקון שאתם רוצים?
אתי בנדלר: לפי סעיף 3(א) בחוק העיקרי לפני תיקונו הוועדה המייעצת מנתה 9 חברים.
אתי בנדלר: בסעיף 3(ה) נקבע שחמישה מחברי המועצה יהיו מניין חוקי בישיבותיה, דהיינו תמיד חצי פלוס אחד.
אתי בנדלר: עכשיו הועלה, בהתאם להצעת החוק, מספר חברי המועצה ל-13.
אתי בנדלר: הוצהר שהקוורום יהיה של 7 חברים.
אתי בנדלר: בישיבה האחרונה הועלה מספר חברי המועצה ל-15.
אתי בנדלר: הסעיף הזה נשאר עם 7, דהיינו הקוורום החוקי נשאר פחות ממחצית מחברי המועצה.
אתי בנדלר: השאלה אם לא ראוי להעלות את זה ל-8 חברים.
כרמל שאמה-הכהן: לא לקבוע את זה כמספר, צריך לקבוע מחצית פלוס אחד.
כרמל שאמה-הכהן: המספרים עוד יכולים להשתנות.
אתי בנדלר: מה זאת אומרת יכולים להשתנות?
כרמל שאמה-הכהן: אם לא מינו מספיק חברים, אז זה מחצית מספר החברים הקיים פלוס אחד.
דרורה ליפשיץ: ישנם תקדימים לכך, למשל ברשות לניירות ערך יש 13 חברים והקוורום הוא 5.
דרורה ליפשיץ: זה לא צריך להיות יותר מאשר מחצית.
דרורה ליפשיץ: צריכים לאפשר לגופים האלה לפעול.
דרורה ליפשיץ: חזקה על כל מי שחבר מועצה להגיע לכל הישיבות כשמזמינים אותו.
דרורה ליפשיץ: צריך לחשוב על כך שהמועצה תוכל לתפקד.
כרמל שאמה-הכהן: לי אין דעה חדה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הייתה בקשה של הייעוץ המשפטי.
אתי בנדלר: אני העליתי את זה בישיבה.
אתי בנדלר: אדוני אמר שהוא יחזור לזה בהמשך, אבל לא חזר.
אתי בנדלר: אתה רוצה להשאיר את זה כך שזה יהיה 7? לי אין בעיה בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמה על 7?
כרמל שאמה-הכהן: אישרנו שזה יהיה 7.
אתי בנדלר: הבקשה לדיון מחדש התקבלה ולגופו של עניין סוכם על 7 חברים.
אתי בנדלר: עניינו של סעיף 2 להצעת החוק שמונחת בפניכם, שזה סעיף 3(ד), הוא ניגוד עניינים.
אתי בנדלר: בסעיף 3ד(א) המוצע נאמר: "חבר המועצה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות המועצה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישירין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו.
אתי בנדלר: ." אני משאירה פה את הנוסח שהוקרא בוועדה וכמובן מחקתי: "כהגדרתם בסעיף 3א(1)".
אתי בנדלר: את סעיף 3א(1) ביקשו בתחילת הישיבה לא לאשר כי אמרו שהוא מיותר.
אתי בנדלר: או לבין תפקיד אחר שלו; חבר המועצה לא יטפל במסגרת תפקידו במועצה בנושא העלול לגרום לו להימצא במצב כאמור גם מחוץ לישיבות המועצה;" העולה מהאמור הוא שבעצם אין לי הגדרה מה הוא עניין אישי לצורך הסעיף.
אתי בנדלר: יש צורך להוסיף הגדרות.
אתי בנדלר: זאת הייתה הסיבה העיקרית, אדוני, שחשבתי שראוי לקיים דיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: אישרנו בזמן שלא היית.
אתי בנדלר: אני יכולה להציע הגדרה של עניין אישי מחוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א -2011.
אתי בנדלר: נדמה לי שזה החיקוק האחרון שהתקבל בעניין הזה.
אתי בנדלר: שם הוגדר עניין אישי, לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר המועצה או קרובו מנהלים או עובדים החיים בו, או עניין של גוף שיש לו חלק בהון המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה.
אתי בנדלר: קרוב לצורך ההגדרה הזאת מוגדר כבן זוג, הורה, ילד, אח או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה וכן צאצא או בן זוג של כל אחד מהם וכן שותף, מעביד או עובד של חבר המועצה.
אתי בנדלר: אגב, ביקשתי מנציגי משרד המשפטים לבוא עם נוסח מוצע.
אתי בנדלר: אני רואה שמשום מה הם לא הגיעו בכלל לישיבה.
אתי בנדלר: אם הוועדה מאשרת את הנוסח הזה.
אתי בנדלר: תחילתו של חוק זה ביום ראשון בספטמבר 2012.
אתי בנדלר: זה בהתאם לבקשת נציגי משרד האנרגיה והמים.
אתי בנדלר: שאלתי מה ביחס לחברי מועצה שמונו כדין לפני תחילת החוק המתקן, ככל שיתברר שהם אינם עונים לתנאי הכשירות החדשים שנקבעו בחוק.
אתי בנדלר: הסתבר שהיו חילוקי דעות בהבנה המשפטית ביני ובין נציגי משרד האוצר ומשרד התשתיות הלאומיות שסברו שלאחר ה-1 בספטמבר גם חברי מועצה מכהנים, ככל שאינם עונים לתנאי הכשירות החדשים שההוראות חלות גם עליהם, לא יוכלו להמשיך ולכהן במועצה.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש להם ניגוד עניינים?
אתי בנדלר: אם אין להם תנאי כשירות, שזה השכלה, ניסיון וכיוצא באלה.
אתי בנדלר: אני חשבתי שזה אחרת, לכן שוחחתי אתמול עם 2 עורכי דין במשרד המשפטים שמטפלים בנושא הזה.
אתי בנדלר: אינני יודעת מדוע הם לא כאן.
אתי בנדלר: עמדתם הייתה כדעתי.
אתי בנדלר: חשבתי שמן הראוי שהוועדה תיתן את דעתה בעניין ותתקבל הכרעה בנושא.
כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמה בין כל המשרדים על הנוסח הזה?
דרורה ליפשיץ: מבחינת הדין הרציף מוסכם על כולם שזה לא יחול על חברי מועצה.
אתי בנדלר: את משנה כרגע את עמדת המשרד כפי שהובאה לידיעתי.
דרורה ליפשיץ: לא מהצד המשפטי.
דרורה ליפשיץ: אני אומרת מבחינת הרצוי.
דרורה ליפשיץ: לא רוצים מחר בבוקר לפטר מכהונתם חברי מועצה, למרות שתנאיהם.
דרורה ליפשיץ: .
אתי בנדלר: כך אני חושבת שראוי שיהיה.
כרמל שאמה-הכהן: שאלה שנמצאים ימשיכו.
אתי בנדלר: עד תום תקופת הכהונה שלה הם מונו מלכתחילה.
אתי בנדלר: תתווסף הוראה שתאמר שלגבי חברי מועצה שמונו לפני תחילת החוק.
אתי בנדלר: אני מקווה שלא תמנו עד ה-1 בספטמבר.
אתי בנדלר: אם ממנים היום חדשים.
כרמל שאמה-הכהן: שמונו עד היום.
דרורה ליפשיץ: תנאי הכשירות הם לא בשמיים.
דרורה ליפשיץ: זה תואר או ניסיון של שנתיים.
דרורה ליפשיץ: זה נראה תנאי כשירות מאוד מינימליסטיים.
אתי בנדלר: תחילתו של חוק זה ביום 1 בספטמבר 2012, ואולם חבר מועצה שמונה לפני תחילת החוק תימשך כהונתו עד תום התקופה שלה מונה, גם אם הוא לא עונה לתנאי הכשירות הקיימים היום.
אודי אדירי: אם לא כותבים כלום, האם יש איזו ברירת מחדל שעולה מהדברים?
אתי בנדלר: לדעתי זאת ברירת המחדל הנכונה, אבל כיוון שיש מחלוקת בקשר לפרשנות של הדברים חשבתי שראוי להביא את זה להכרעה ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות התעבורה (שינוי התוספת השביעית לפקודה), התשס"ט-2009, בדבר הוספת ליקויים טכניים שיהוו עילה להשבתת רכב לתקופה קצובה.
כרמל שאמה-הכהן: מ-2009 זה שוכב בוועדה?
חוה ראובני: התוספת השביעית לפקודת התעבורה מונה רשימת עבירות שבגינן ניתן להשבית רכב על ידי שוטר השבתה מינהלית ל-30 יום, בעבירה חוזרת ל-60 יום ועל ידי בית משפט בשלילה עונשית כחלק מסל העונשים עד 4 חודשים.
חוה ראובני: זאת רשימה סגורה של עבירות.
חוה ראובני: בינואר 2008 הוספנו לרשימת העבירות רשימה של ליקויים טכניים שעצם קיומם מהווה סיבה להשבתה.
חוה ראובני: לא רק להוריד את הרכב מהכביש כי הוא מסוכן ולך תתקן אותו וברגע שהוא מתוקן הוא חוזר לכביש, אלא להוריד לתקופה קצובה.
כרמל שאמה-הכהן: כמה התקופה?
חוה ראובני: על ידי שוטר 30 יום, בעבירה חוזרת תוך תקופה קצובה של 60 יום.
חוה ראובני: מדובר בליקויים שהם בולטים וניכרים.
לאה ורון: עבירה חוזרת זה גם על ידי שוטר, או שזה.
חוה ראובני: על ידי שוטר.
רונן לוי: קצין משטרה.
חוה ראובני: זה לא רק לתיקון, זה גם לתקופה קצובה.
חוה ראובני: התקלות, לבד מהמסוכנות שבהן, הן ניכרות.
חוה ראובני: זה לא משהו סמוי שאדם לא יודע.
חוה ראובני: עלול להיות מצב של תמריץ כלכלי להמשיך לא להשתמש בהן.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לי מה זה סדק נראה לעין.
חנניה אפנג'ר: זה במערכת הצימות, שזה גם יצול, גם וו גרירה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אמור להראות לעין?
חנניה אפנג'ר: להראות לעין.
חוה ראובני: יש לנו תיקונים לניסוח שכשנודע לנו על הדיון מאתמול להיום התבקשנו לעדכן.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לי מה זה מושב נהג שאינו מחובר למקומו עם ברגים.
חנניה אפנג'ר: אנחנו רוצים להוסיף עם כל הברגים, כי יכול להיות שיש 3 ברגים וזה לא תקין.
חנניה אפנג'ר: אנחנו רוצים שיהיו כל הברגים.
לאה ורון: איך אני בתור נהגת שכל פעם נכנסת לרכב צריכה לבדוק את כל הברגים?
חנניה אפנג'ר: את לא צריכה.
חנניה אפנג'ר: אם את רואה שהכיסא מתנדנד כדאי לבדוק או ללכת למוסך.
כרמל שאמה-הכהן: מספיק שיצא בורג אחד?
לאה ורון: אז הכיסא מתנדנד?
חנניה אפנג'ר: אם אחד יורד הכיסא יכול להתנדנד.
לאה ורון: יכול, אבל יכול גם שלא.
חנניה אפנג'ר: הוא יכול להתנתק מבלימה חזקה.
אלקנה אפרתי: כפי שאמרתם, מדובר בדברים שהם דברים ניכרים.
אלקנה אפרתי: אם ניתן כדוגמה את הנושא של האומים של הגלגל ומה שכבר קיים, אז 50% מהאומים זה דבר שאדם שם לב אליו.
אלקנה אפרתי: השאלה אם כשהנהג מתיישב הוא מיד יודע שחסר בורג אחד.
חנניה אפנג'ר: אם הכיסא מתנדנד הוא ידע.
חנניה אפנג'ר: אם חסר בורג אחד סביר שהוא יתנדנד.
כרמל שאמה-הכהן: בורג אחד נראה לי קיצוני מידי.
לאה ורון: תוסיפו ובתנאי שכיסא הנהג מתנדנד.
קריאה: אולי כראוי וכהלכה.
לאה ורון: אני בתור נהגת יודעת מה זה כראוי וכהלכה?
קריאה: יש לפעמים סדקים בשלדה.
רוני לוינגר: לא רוצים משהו עם פרשנות.
חנניה אפנג'ר: ברגע שתכתוב כראוי כל אחד יחשוב אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: כמה ברגים יש בכיסא?
חנניה אפנג'ר: בדרך כלל יש 4 ברגים בכיסא.
לאה ורון: בדרך כלל זאת לא תשובה בחקיקה.
קריאה: יש לפעמים כיסאות שמפורקים בשלדות וזה לא קשור לברגים.
קריאה: הברגים מחוברים, השלדה לא.
קריאה: גם זה מסוכן.
כרמל שאמה-הכהן: מחצית הברגים לא מספיק?
חנניה אפנג'ר: מחצית הברגים זה מאוד מסוכן.
כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר מחצית?
חנניה אפנג'ר: שיהיה מחצית הברגים.
לאה ורון: זאת אומרת שמעכשיו אני בתור נהגת צריכה להיכנס לרכב, לבדוק אם מחצית הברגים קיימים שאם לא כן עלולים להשבית לי את הרכב.
כרמל שאמה-הכהן: אם הכיסא לא זז אין לך בעיה.
לאה ורון: תכתבו שהכיסא זז.
חוה ראובני: מושב הנהג איננו מחובר ביציבות.
כרמל שאמה-הכהן: מחצית הברגים והמושב.
חנניה אפנג'ר: כאשר המושב אינו יציב זה יותר טוב.
חנניה אפנג'ר: זה מידע לנהג.
חוה ראובני: מושב שאיננו מחובר למקומו.
כרמל שאמה-הכהן: לא תהיה בעיה אפילו כשבורג אחד יהיה חסר אם התנאי יהיה העניין של היציבות של המושב.
חנניה אפנג'ר: אפשר לוותר על הברגים ולכתוב שמושב איננו מחובר כראוי למקומו ואיננו יציב.
כרמל שאמה-הכהן: עד כדי השפעה על יציבותו.
חוה ראובני: באופן שהמושב איננו יציב?
כרמל שאמה-הכהן: מה זה משאבת בלמים מרכזית?
חנניה אפנג'ר: אנחנו רוצים להסתפק רק בדוושת הבלמים שיורדת לרצפת הרכב.
רוני לוינגר: הסיפא של מה שאדוני קורא.
כרמל שאמה-הכהן: הדוושה יורדת לרצפת הרכב בלי לבלום את הרכב?
רוני לוינגר: אפילו בלי הקטע של לבלום.
כרמל שאמה-הכהן: איך נהג יכול לנהוג ככה?
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא נהג ככה אתה תתפוס אותו רק כשהוא למטה.
חנניה אפנג'ר: נכון, אבל כשבודקים את הרכב ורואים שהדוושה יורדת עד הרצפה זה סימן שיש תקלה חמורה ביותר.
לאה ורון: איזה סוג רכב זה N1 ו-M1 ?
כרמל שאמה-הכהן: טנדרים.
חנניה אפנג'ר: זה לכל הסוגים, למעט רכב עם בלמי אוויר.
כרמל שאמה-הכהן: אז יש פה תיקון.
חנניה אפנג'ר: כן.
רוני לוינגר: דוושת הבלם יורדת לרצפת הרכב.
כרמל שאמה-הכהן: מגבר בלם (צינור תת-לחץ) מנותק;
חנניה אפנג'ר: גם בזה אנחנו מבקשים תיקון.
חנניה אפנג'ר: אנחנו רוצים שיהיה תא בילום באחד הגלגלים (בוסטר) שאינו פועל, מנותק או חסר.
חנניה אפנג'ר: זה ברכבים עם בלמי אוויר.
חוה ראובני: באיזה סוגי רכב יש בלמי אוויר?
חנניה אפנג'ר: בדרך כלל משאיות מעל 5 טון.
קריאה: משא כבד, כמו אוטובוסים.
כרמל שאמה-הכהן: מה כתוב בהגדרה של סוג הרכב?
חוה ראובני: בסוג הרכב יהיה כתוב רכב עם בלמי אוויר.
חוה ראובני: במהות הליקוי יהיה כתוב תא בילום באחד הגלגלים ("בוסטר") אינו פועל, מנותק או חסר.
כרמל שאמה-הכהן: גלגלים.
כרמל שאמה-הכהן: חסר גלגל אחד או יותר.
חנניה אפנג'ר: חסר גלגל אחד, כי הם מורידים אחד ונשארים עם אחד.
רוני לוינגר: בפולטריילר יש איזה 14 גלגלים.
חוה ראובני: אתה רוצה להוסיף באחד הסרנים?
חנניה אפנג'ר: כן, באחד הסרנים.
חוה ראובני: זה לא כולל את ה-spare, את הגלגל הרזרבי.
חנניה אפנג'ר: את מתכוונת לי"א?
רוני לוינגר: כתוב אחד הסרנים.