GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מורן מזור: בוודאי שזה קשור כשאנחנו מדברים על מוניות שירות.
לאה ורון: הצרכים משנת 2004 לא השתנו?
שמעון דהרי: 400,000 נוסעים ביום עולים איתנו.
מורן מזור: הצרכים משנת 2004 בוודאי שהשתנו.
מורן מזור: אך גם תחבורה ציבורית שכוללת אוטובוסים, רכבות ורכבות קלות – גם הן השתנו.
מורן מזור: ב-2004 התווספו פה אינספור קווים ותחבורה ציבורית: רכבות כבדות, רכבת קלה בירושלים ותכניות קדימה.
מורן מזור: צריך להגיד עוד משהו: הכוונה היא להסדיר את הענף בצורה כוללת.
מורן מזור: זאת אומרת, זה הסדר זמני.
מורן מזור: אני חושב שאין מקום ברמת השירות שניתנת היום, וברמת השילוביות שניתנת היום במוניות השירות.
מורן מזור: צריך לזכור שאנחנו בסך-הכול מדברים בענף שמתחרה בתחבורה הציבורית.
מורן מזור: אנחנו עכשיו אולי לא מצליחים להסביר - - -
כרמל שאמה-הכהן: - - - תפעילו שיקול דעת, מה הבעיה?
כרמל שאמה-הכהן: ממשלה מפעילה שיקול דעת, מה העניין?
בן בדרי: משרד האוצר נגד תחרות?
כרמל שאמה-הכהן: מישהו פה עכשיו כותב בחוק: תאריך קווים?
כרמל שאמה-הכהן: יש לך שיקול דעת, תאריך.
כרמל שאמה-הכהן: לא תרצה, לא תאריך.
אתי בנדלר: זה גם מוגבל לבקשות שהוגשו עד למועד מסוים.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי מה החשש?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא קובע לך עכשיו מסלולים.
בן בדרי: אולי משרד האוצר, - - - יסבסד קווי אוטובוס - - -
אתי בנדלר: משרד האוצר לא רוצה לאפשר למפקח על התעבורה שיקול דעת בנושא הזה.
מורן מזור: אני חושב שאין מקום עכשיו להכניס - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אנחנו לקראת סיום הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: זו ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: אם הממשלה תרצה, היא שומרת את זכותה להסתייג – תסתייג.
כרמל שאמה-הכהן: המליאה תחליט.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה למה אני צריך להגביל כמחוקק את שיקול הדעת של משרד התחבורה לא להאריך קווים.
כרמל שאמה-הכהן: אם היית אומר לי שאני קובע פה הארכה, אז היית אומר לך שאני מוכן לשמוע את השיקולים.
כרמל שאמה-הכהן: את השיקולים האלה אתם תשקלו ביניכם.
כרמל שאמה-הכהן: תעשו ישיבות של משרדי האוצר והתחבורה ותחליטו אם להאריך קווים או לא.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי זה, ההחלטה שלכם תיבחן על-ידי הציבור.
אברהם פריד: אני חייב להוסיף למה שכבודו אמר: - -
אברהם פריד: - - שנתיים וחצי אנחנו מתדיינים להגיע למצב הזה פה.
אברהם פריד: לא יעלה על הדעת שבאים ברגע האחרון לפה, - - - שלראשונה אני רואה אותו, שיהיה בריא, מערער על הכול.
אברהם פריד: זה לא הגיוני בכלל.
אברהם פריד: באמת?
אברהם פריד: מה אנחנו עושים פה?
כרמל שאמה-הכהן: אתה עובד בעבודה שלך, והוא עובד בעבודה שלו.
אתי בנדלר: הוא לא מערער.
מורן מזור: לא ערערתי.
מורן מזור: אני רוצה להגיד שלא ערערתי.
אברהם פריד: מה זה?
אברהם פריד: למה לא דיברת ביחד עם משרד התחבורה?
חוה ראובני: (5) בסעיף קטן (ג), במקום "הוספת קווים" יבוא "קווים חדשים שייווספו" ואחרי "ברשימה" יבוא "ברשימה הראשונה"; זו השאלה על סמכות השר, כיוון שהיו פסקי-דין שאמרו, אגב-אורחא, שלשר יש סמכות לפרסם מחדש קווים מהרשימה הראשונה.
חוה ראובני: מצאנו לנכון לתקן את הניסוח של סעיף קטן (ג), ולהבהיר, שלא יהיה ספק בכלל, שסמכות השר היא רק על קווים שלא היו כלולים ברשימה הראשונה.
חוה ראובני: זו סמכות השר לפרסם קווים.
חוה ראובני: (6) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) המפקח על התעבורה רשאי לפרסם ברשומות, בתוך שנה מיום פרסומו של חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 107), התשע"ב- 2012, רשימה של קווי שירות למוניות שלגביהם יינתנו רישיונות קו שירות לפי סימן זה, לפי בקשה שתוגש כאמור בסעיף 14יז(ב), ובלבד שאותם קווים נכללו ברשימה הראשונה ולא ניתן לגביהם רישיון קו שירות, לרבות קווי שירות למוניות שהזכאות לרישיון לגביהם נשללה כאמור בסעיף 14יג(ג); ברשימה כאמור יפרסם המפקח על התעבורה את המספר המזערי של רישיונות לנסיעת שירות שיינתנו לגבי כל קו שירות כאמור, ואת המספר המרבי של רישיונות לנסיעת שירות שניתן לתת לגבי אותו קו שירות (בסעיף זה - הרשימה השנייה).
חוה ראובני: (ה) בקביעת השינויים לרשימה הראשונה ובקביעת הרשימה השנייה לפי סעיפים קטנים (ב1) ו-(ד), ישקול המפקח על התעבורה את השיקולים האמורים בסעיף קטן (ב), למעט פסקה (2) שבו.
חוה ראובני: " כאן מדובר על אותם קווים שדיברנו קודם: קווים שאין לגביהם רישיונות – בין אם כי אף-אחד לא הגיש בקשה.
חוה ראובני: בין אם כי תישלל הזכאות לגביהם, כפי שדיברנו בהרחבה קודם.
חוה ראובני: תהיה אפשרות להוציא אותם מחדש.
חוה ראובני: המפקח על התעבורה יפרסם אותם מחדש, בתוך שנה מפרסומו של החוק הזה, אחרי שהוא מיצה, כמובן, את תהליך השלילה, לפי הצורך.
בן בדרי: סליחה, זה ייצא במחיר אפס או שאותו מחיר, שאף-אחד לא - - -
קריאה: לא הצליח להפעיל אותו.
חוה ראובני: כמו שב-2005 זה היה במחיר אפס, גם כאן במחיר אפס.
חוה ראובני: יהיה עוד הליך חוזר של הגשת בקשות – שכפול של התהליך הקודם.
חוה ראובני: כאשר השיקולים שהוא ישקול בפרסום הרשימה, הם אותם שיקולים שכבר קיימים בחוק ושהנחו אותו לגבי הרשימה המקורית, למעט הנושא של בקשות בין 2002-1999 שברור שאלה כבר מוצו לחלוטין, וכבר לא רלבנטיים.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אנחנו מאשרים את הסעיף עם השינויים שהוסכמו והוצגו על-ידי.
חוה ראובני: (8) בסעיף 14יז לפקודה – (1) האמור בו יסומן "(א)" ובו, אחרי "לפי סימן זה" יבוא "לגבי קו שירות הכלול ברשימה הראשונה שפורסמה לפי סעיף 14טז(א)", ובמקום הסיפה החל במילים "או במהלך" יבוא "ולגבי קו שירות שהוסיף השר לפי סעיף 14טז(ג) - במהלך התקופה בהתאם להוראות הסעיף האמור"; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) בקשה לקבלת רישיון קו שירות לפי סימן זה, לגבי קו שירות הכלול ברשימה השנייה שפורסמה לפי סעיף 14טז(ד), תוגש למפקח על התעבורה בתוך תקופה שייקבע השר.
חוה ראובני: " כאן זה התאמת סעיף התקנת התקנות למציאות שלא היתה רק רשימה ראשונה וקווים שהוסיף השר, אלא גם רשימה שנייה – זו סמכות.
חוה ראובני: כאשר השר, הוא זה שייקבע את המועד להגשת הבקשות לפי הרשימה השנייה.
בן בדרי: ברשימת הקווים החדשה, תאגידים קיימים יוכלו לגשת או שהם מנועים כמו פעם?
חוה ראובני: לא מנועים.
כרמל שאמה-הכהן: (9).
חוה ראובני: (9) אחרי סעיף 14יז לפקודה יבוא: "הליך תחרותי – 14יז1.
חוה ראובני: רישיון קו שירות לגבי קו שירות למוניות שהוסיף השר לפי סעיף 14טז(ג), או שנכלל ברשימה השנייה שפרסם המפקח על התעבורה לפי סעיף 14טז(ד), יינתן בהליך תחרותי שיקבע השר לפי סעיף 14יח.
חוה ראובני: " זו הפרוצדורה: היה ויש לנו יותר מבקשה אחת לקו אחד, יהיה הליך תחרותי שיעוגן בתקנות.
יהודה אלבז: תקנות של ההליך התחרותי הקודם - - -
חוה ראובני: ויש לנו כבר תקנות הליך תחרותי.
יהודה אלבז: התקנות של ההליך התחרותי עדיין תקפות?
חוה ראובני: הן עדיין תקפות.
חוה ראובני: יכול להיות שיהיה צריך לעשות בהם שינויים קלים.
כרמל שאמה-הכהן: (10).
חוה ראובני: (10) תיקון סעיף 14יח – בסעיף 14יח(2) לפקודה, אחרי "בהליך תחרותי" יבוא "תנאים והגבלות להשתתפות בהליך כאמור".
חוה ראובני: כאן יש סמכות לשר לקבוע תנאים והגבלות להשתתפות בהליך כאמור, ויכול להיות שיגביל תאגידים קיימים.
חוה ראובני: ישנם תאגידים שקיבלו קווי שירות במה שקוראים: זכות אבות, בגלל שהם ביקשו את הרישיון שהיה להם בעבר, וקיבלו פטור מהליך תחרותי כיוון שהם ביקשו אך ורק את מה שהיה להם.
חוה ראובני: אני בהחלט יכולה לראות מצב – אני לא אומרת שזה מה שיהיה – שבו תאגיד כזה שקיבל רישיון בזכות אבות, על תנאי ועל דעת זה שהוא לא יבקש שום קו נוסף, יימנע ממנו להגיש בקשה עכשיו לקבל קו שירות נוסף.
חוה ראובני: לא יכול להיות – הוא קודם קיבל את התמורה על הוויתור שלו על קו נוסף, ואחר-כך הוא יבוא לבקש את - - -
אברהם פריד: אם הוא ישתתף בהליך תחרותי?
אברהם פריד: מה מונע ממנו?
חוה ראובני: כי הוא קיבל קו בפטור מהליך תחרותי בתנאי - - -
אברהם פריד: זכות אבות – את אמרת.
חוה ראובני: כן, אבל זכות האבות היתה כפופה לתנאים.
חוה ראובני: - - - את זה, ורק את זה.
חוה ראובני: אז הוא קיבל כבר את התמורה.
אברהם פריד: את מציעה פה שיבוא תאגיד אחר, חדש, או שיוקם תאגיד, כדי לעשות עוד פעולה.
אברהם פריד: מצד אחד, אתם רוצים לאסוף את כולם ביחד, לרכז אותם ביחד ואולי יהיו מיזוגים.
אברהם פריד: מצד שני, את מונעת מהתאגיד המנוסה, הגדול, הרציני, שיש לו זכות אבות, להשתתף בעוד קו אחד.
אברהם פריד: זה קצת לא הגיוני.
חוה ראובני: אני לא אמרתי שזה מה שיהיה.
חוה ראובני: אמרתי שזאת אפשרות.
אברהם פריד: אני מעיר הערה כדי שזה לא מה שיהיה.
חוה ראובני: שזה דבר אפשרי, שזה דבר שחשבנו עליו.
חוה ראובני: כיוון שאני אומרת שיש מקום להטיל ספק אם ראוי שמי שקיבל רישיון בפטור מהליך תחרותי כיוון שהוא לא ביקש שום קו נוסף, אחרי שהוא קיבל את התמורה – הוא יבקש את - - -
אברהם פריד: הוא לא רוצה פטור, הוא רוצה תחרותי.
אתי בנדלר: יש גם פה בסעיף אחר, מונה בין השיקולים גם שיקולים של קידום התחרות בענף, לרבות מניעת ריכוזיות והגבלות בהחזקת אמצעי שליטה בענף.
אתי בנדלר: זאת אומרת שזה שיקול מאד רלבנטי גם בענף התחבורה.
אברהם פריד: אוקיי, הבנו.
חוה ראובני: ההחלטה תתקבל ולנסות לאזן בין כל אלה.
יהודה אלבז: יכול להיות גם הגבלות שנובעות מכניסת משקיעים אינטרסנטים בענף.
יהודה אלבז: כמו שראינו בתקופה הקודמת את "אגד", לדוגמה, משקיעה בענף המוניות, ולא בהכרח זה משיקולים כלכליים נטו.
חוה ראובני: אבל היא יצאה, בסופו של דבר.
בן בדרי: כי שם נותנים לו סובסידיות.
חוה ראובני: זה לא מופיע כאן, אבל אנחנו נבקש להוסיף סעיף תחילה, כיוון שאנחנו פועלים למעשה בלי סמכות מאז ה-1/1/12.
חוה ראובני: סעיף 10 אושר?
לאה ורון: סעיף 10 מאושר.
חוה ראובני: תחילתו של חוק זה שיהיה ב-1/1/12, והתאריך העברי יהיה בהתאמה.
חוה ראובני: כן, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: החוק מוכן לקריאה שנייה ושלישית.
חוה ראובני: תודה רבה, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק הדואר (תיקון מס' 11) (בנק הדואר), התשע"ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: זאת הישיבה השנייה, אם אני לא טועה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מספר סעיפים שדילגנו עליהם בישיבה הקודמת.
כרמל שאמה-הכהן: נותרו לנו מספר סעיפים גם בהמשך החוק.
כרמל שאמה-הכהן: את סעיף 36 כולל סיימנו והוא אושר, נתחיל בסעיף 37, בבקשה.
אתי בנדלר: על הסעיפים שדילגנו אתה רוצה לחזור לאחר מכן?
כרמל שאמה-הכהן: כן, אמרתי.
לאה ורון: אני מזכירה שהפצנו נוסח מעודכן לדיון היום.
ברוריה מנדלסון: "הוספת סימן ג' בפרק ח' 37.
ברוריה מנדלסון: אחרי סעיף 115ו לחוק העיקרי יבוא:
ברוריה מנדלסון: תקנות בדבר פטור מתשלומי חובה בשל העברות מהחברה לחברה הבת "סימן ג': העברת פעילות מהחברה לחברה הבת 115ו1.
ברוריה מנדלסון: הוראות סעיף 115ג יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין העברת פעילות, נכסים, חובות והתחייבויות מהחברה לחברה הבת.
ברוריה מנדלסון: סעיף 115ג לחוק קובע ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע לעניין העברת הפעילות, הנכסים, החובות וההתחייבויות מהרשות למדינה ומבנק הדואר ומהמדינה לחברה הוראות על האמור בכל דין בכל אחד מאלה: פטור מלא או חלקי ממסים, מתשלומי אגרות ומתשלומי חובה אחרים, הוראות ותיאומים לעניין חובות המס – אני קצת מקצרת בקריאה – והוראות מיוחדות לעניין קביעת ההכנסה האחרת וחישובה.
ברוריה מנדלסון: ההוראה הזאת נקבעה בזמנו במעבר מהרשות לחברה וחשבנו שנכון להחיל אותה גם עכשיו במעבר מהחברה לחברת הבת, לתת סמכות לשר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: היועצת המשפטית?
אתי בנדלר: לא, למרות שזה באישור ועדת הכספים.
אתי בנדלר: אני חושבת שבמטריה הזאת ראוי שכך יהיה.
כרמל שאמה-הכהן: נוותר להם הפעם?
אתי בנדלר: לוותר.
נתי ביאליסטוק: אדוני, אם אפשר, בבקשה, לדחות את ההצבעה על הסעיף הזה למועד מאוחר יותר כי יש איזשהו משא ומתן עם רשות המיסים ומשרד האוצר לעשות תיקון - - -
כרמל שאמה-הכהן: מתי זה "מועד מאוחר יותר"?
נתי ביאליסטוק: אם נגמור היום את כל החוק – נשעה את זה היום.
נתי ביאליסטוק: אבל אם לא נגמור היום את כל החוק אנחנו צריכים את הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו גורמים היום את כל החוק.
ברוריה מנדלסון: רצינו להבהיר שבסעיף הזה תהיה גם סמכות לקבוע כל מיני הסדרים בעניין מע"מ.
ברוריה מנדלסון: לדעת רשות המיסים הסעיף מספיק רחב ומקנה את הסמכות, או לחלופין, יש להם סמכות בחקיקה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אם תחשבו אחרי זה שצריך לחדד משהו בסעיף זה תמיד עוד אפשרי.
כרמל שאמה-הכהן: החוק לא יורד מחר למליאה.
נתי ביאליסטוק: זה מאוד מהותי לחברה, השינוי שמדובר בו, ולכן אנחנו רוצים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם עוד ליטוש של פרשנות, תסיימו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: נא להמשיך לקרוא את סעיף 38.
ברוריה מנדלסון: "תיקון סעיף 121 38.
ברוריה מנדלסון: בסעיף 121 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), אחרי "כהיתר" יבוא "כללי"; (2) בסעיף קטן (ב), אחרי "לפי היתר" יבוא "כללי"; (3) בסעיף קטן (ג), אחרי "להעניק היתר" יבוא "כללי".
ברוריה מנדלסון: מדובר בתיקון טכני במהותו.
ברוריה מנדלסון: במהלך כל הצעת החוק אנחנו רוצים להבהיר שבכל פעם שכתוב "היתר", מדובר בהיתר כללי, להבדיל מהיתר לשירותים כספיים שזה ההיתר שניתן לחברת הבת.
ברוריה מנדלסון: בהתאם צריך לתקן את סעיף 121 לחוק.
כרמל שאמה-הכהן: נא לקרוא בבקשה את סעיף 39.
ברוריה מנדלסון: עכשיו זה רשימה של תיקונים עקיפים לכל מיני חוקים.
ברוריה מנדלסון: תיקונים שצריך לעשות בעקבות הצעת החוק הזאת.
ברוריה מנדלסון: "תיקון פקודת מס הכנסה 39.
ברוריה מנדלסון: בפקודת מס הכנסה , בסעיף 140, במקום "חוק בנק הדואר, התשי"א-1951" יבוא "חוק הדואר, התשמ"ו-1986", ובמקום "חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954" יבוא "חוק בנק ישראל, התש"ע-2010".
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק נכי המלחמה בנאצים 40.
ברוריה מנדלסון: בחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד-1954, בסעיף 9(ב)(2), בכל מקום, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים 41.
ברוריה מנדלסון: בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 , בסעיף 11(ב), בכל מקום, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק הגנת השכר 42.
ברוריה מנדלסון: בחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 – (1) בסעיף 6(א), במקום "חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, החברה, כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986, בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק (בחוק זה - חברת הדואר)" יבוא "חוק בנק ישראל, התש"ע-2010, החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986 (להלן - חוק הדואר) "; (2) בסעיף 8(ו), במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר"; (3) בתוספת, בפרט 8(3), במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר".
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק ההוצאה לפועל 43.
ברוריה מנדלסון: בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 , בסעיף 50(א)(6), במקום "החברה" יבוא "החברה הבת", והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" – יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק רישוי עסקים 44.
ברוריה מנדלסון: בחוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 , בסעיף 11 – (1) בסעיף קטן (ב), במקום "סניפי החברה" יבוא "החברה הבת", והמילים "שבהם ניתנים שירותים לפי הוראות סעיף 88א האמור" – יימחקו; (2) בסעיף קטן (ג)(2), במקום "סניפי החברה" יבוא "החברה הבת", והמילים "שבהם ניתנים שירותים לפי הוראות סעיף 88א האמור" – יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק המילוות (הוראות שונות) 45.
ברוריה מנדלסון: בחוק המילוות (הוראות שונות), התשל"ח-1977, בסעיף 5ג(3) במקום "החברה" יבוא "החברה הבת", והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק מילווה המדינה 46.
ברוריה מנדלסון: בחוק מילווה המדינה, התשל"ט-1979, בסעיף 12(א), במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק הגנת הצרכן 47.
ברוריה מנדלסון: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, בסעיף 13ח(א), בהגדרה "בנק הדואר" במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם באותו חוק מטעם החברה הבת כמשמעותה בסעיף 88יא לחוק האמור" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק שיקים ללא כיסוי 48.
ברוריה מנדלסון: בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981, בסעיף 17, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי הוראת סעיף 88א לחוק האמור" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי 49.
ברוריה מנדלסון: בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 – (1) בסעיף 4א במקום "לבנק הדואר" יבוא "לחברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986"; (2) בסעיף 40 – (א) בסעיף קטן (ד1), במקום "לחברה" יבוא "לחברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו; (ב) בסעיף קטן (ו), במקום "החברה" יבוא "החברה הבת" והמילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו.
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק הביטוח הלאומי 50.
ברוריה מנדלסון: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, בסעיף 303(ב), במקום "החברה" יבוא "החברה הבת", המילים "בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק" - יימחקו, ובכל מקום, במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת".
ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת איזה נוסח פורסם, אז יש פה תיקון לעומת הצעת החוק.
ברוריה מנדלסון: נכנס לתוקף תיקון 10 לחוק איסור הלבנת ולכן חלק מהתיקונים העקיפים אין בהם כבר צורך אז צריך רק את סעיף 1.
ברוריה מנדלסון: "תיקון חוק איסור הלבנת הון 51.
ברוריה מנדלסון: בחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 - "בסעיף 1, במקום ההגדרה "בנק הדואר" יבוא: בסעיף 1, במקום ההגדרה "בנק הדואר" יבוא: ""בנק הדואר" - החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986;"; תיקון חוק יישום תכנית ההתנתקות 52.
ברוריה מנדלסון: בחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 , בסעיף 86, בהגדרת "בנק" במקום הסיפא החל במילים "וכן בנק הדואר" יבוא "וכן החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו- 1986".
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק הטבות לניצולי שואה 53.
ברוריה מנדלסון: בחוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז-2007, בסעיף 8(ב), במקום "חברת דואר ישראל בע"מ, בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לחוק" יבוא "החברה הבת כהגדרתה בחוק", ובכל מקום, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת".
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי) 54.
ברוריה מנדלסון: בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח-2007, בסעיף 1, בהגדרה "חשבון בנק", במקום "בסעיף 88יא לחוק האמור" יבוא "בחוק האמור".
ברוריה מנדלסון: תיקון חוק בנק ישראל 55.
ברוריה מנדלסון: בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010 – (1) בסעיף 1 - (א) בהגדרה "גוף פיננסי", בפסקה (8), במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת"; (ב) במקום ההגדרה "חברת הדואר" יבוא: ""החברה הבת" - - כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986;"; (ג) בהגדרה "רשות הפיקוח", בפסקה (3), במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת"; (2) בסעיף 47(2), במקום "חברת הדואר" יבוא "החברה הבת".
ברוריה מנדלסון: עכשיו יש סעיפי תחילה.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות על הסעיפים שהוקראו?
אתי בנדלר: על פניו, הכול זה תיקונים טכניים בכל הסעיפים האלה, התאמת המונחים.
אתי בנדלר: וזה הכול.
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לאף אחד?
כרמל שאמה-הכהן: הסעיפים אושרו.
אתי בנדלר: נחזור להתחלה, לכל מה שדילגנו.
כרמל שאמה-הכהן: למה, סיימנו עד הסוף?
כרמל שאמה-הכהן: לא סיימנו עד הסוף.
אתי בנדלר: כן, חוץ מסעיף התחילה.
אתי בנדלר: אני לא חושבת שיש טעם לאשר ולדון בסעיף התחיל לפני שגומרים את כל הסעיפים המהותיים כי אתה מאשר תחילה של סעיף שעדיין לא אישרת.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה, כבוד היועצת המשפטית.
אתי בנדלר: אז הולכים אחורה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו רשימה מסודרת של מסע הדילוגים שעשינו?
אתי בנדלר: כן, מסעיף 21, אבל אני רואה שלפני כן יש איזושהי תוספת בסעיף 10 (2)(ה).
אתי בנדלר: רשום לי שבסעיף הזה הייתה איזושהי תוספת.
אורן לביאן: נכון.
אורן לביאן: התוספת היא בפסקה (7), (8) ו-(9).
אורן לביאן: אני אקריא את זה.
אתי בנדלר: אדוני וכל המוזמנים חוזרים לסעיף 10.
ברוריה מנדלסון: אתי, התיקונים בסעיף 10 הם תיקונים שאושרו כבר בוועדה.
ברוריה מנדלסון: הוועדה ביקשה שנעשה את זה.
ברוריה מנדלסון: אלו סעיפים שהצביעו עליהם כבר.
אתי בנדלר: את מדברת על התוספות?
ברוריה מנדלסון: כתוב: הצעת נוסח בהתאם להחלטה.
ברוריה מנדלסון: אלו דברים שהוועדה כבר החליטה והצביעה עליהם, רק הצענו נוסח כמו שתיאמנו שנעשה, אבל לדעתי אין צורך להצביע על הסעיפים האלה שוב.
אתי בנדלר: עורך דין אפרתי בדק את האישורים בפרוטוקול והגיע למסקנה אחרת.
אלקנה אפרתי: יש כאן שני עניינים.
אלקנה אפרתי: דבר אחד שלגביו הוועדה החליטה זה נושא המועדים שאם אחריהם אין תשובה של השרים, רואים את הבקשה כאילו אושרה.
אלקנה אפרתי: דבר נוסף היה – לגביו, להבנתי, הוועדה לא הכריעה – לגבי העברת מלוא המידע כפי שמופיע בנוסח שהעברתם.
ברוריה מנדלסון: דיברנו על זה בדיון: ברור שמניין הימים לאישור השירות חל מרגע שמקבלים את מלוא המידע.
ברוריה מנדלסון: הרי הימים לא יכולים להתחיל להיספר מרגע שאני מקבלת הודעה שרוצים להתחיל לתת שירות בלי שיש לי את כל המידע.
ברוריה מנדלסון: אמרנו שנעשה כמו שמקובל בחוקים אחרים.
ברוריה מנדלסון: אם רוצים להצביע על זה שוב – זה אפשרי.
ברוריה מנדלסון: אבל למיטב זכרוני כבר דיברו על זה בוועדה.
אתי בנדלר: דיברו על זה אבל לא היה אישור לגבי העניין הזה.
אתי בנדלר: אני מציעה שאדוני יאשר בכל זאת.
אתי בנדלר: שמעת את גדר המחלוקת: בעצם, מה שבא לידי ביטוי בסעיפים הקטנים המוצעים תואם את רוח הדברים שדובר עליהם בוועדה.
אתי בנדלר: אני מציעה, כדי למנוע ספק, לאשר אותם שוב.
אריאל יעקובי: אנחנו גם מבקשים להעיר הערה לסעיף, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: לאיזה סעיף?
אריאל יעקובי: לסעיף שעולה עכשיו – סעיף 10.
אתי בנדלר: אני רק מפנה את תשומת הלב שסעיף 10 עצמון אושר, מה שלא בטוח שאושר במלואו, זה חלק מתוספות שמסומנות ב"עקוב אחר שינויים".
אתי בנדלר: ככל שהיושב ראש ישקול שינויים באותם סעיפים – יהיה צורך לבצע הליך של דיון מחדש.
לאה ורון: למוזמנים זה מופיע עם קו מתחת לתוספת לפסקאות (7), (8) ו-(9).
אריאל יעקובי: אני רוצה שנדע: אנחנו, העובדים בכלל, זאת אומרת, לא ארגון העובדים ולא הסתדרות עובדי המדינה ולא ההסתדרות החדשה נכחו בדיון הקודם בו לקחתם חלק, כל אלו שנמצאים פה, ואנחנו מבקשים להעיר שהדברים שביקשנו שהוועדה תדון בהם, לא נמצאים בתיקון הזה, לפחות לפי הגרסה כרגע את מציגה.
אריאל יעקובי: אנחנו העברנו עמדה כתובה: אנחנו חושבים שצריך להגן על העובדים ועל חברת הדואר בתוך התהליך הזה.
אריאל יעקובי: ההגנה שאנחנו מבקשים לסעיף הזה – ויש לנו עוד נושאים שהיינו רוצים להעלות – אנחנו רוצים שהשירותים שיינתנו על-ידי חברת הבת, יינתנו במסגרת המתקנים שיש היום לחברת האם, שכן אי אפשר להפריד בין שני הדברים האלה, למרושת שאנחנו מייצרים שתי ישויות כלכליות נפרדות שהאחר היא הבעלים של השנייה.
אריאל יעקובי: אני חושב שגם לציבור יש עניין מאוד-מאוד חשוב שככה זה ייעשה, שכן אנחנו רוצים לעשות חברה שתיתין שירותים שהם שירותים יותר טובים, יתר זולים ויותר נגישים גם לאוכלוסיות שקשה להן להגיע לבנקים מסחריים רגילים.
אריאל יעקובי: אם אנחנו לא נגן על זה, נשארת פה, הייתי רוצה לקרוא לזה, כניסה רחבה מדי לאפשרות שכל השירותים האלה יינתנו במסגרות שאני חושב שהוועדה גם לא רוצה אותם.
אריאל יעקובי: צריך פשוט להגיד את זה ולשמור על החברה ועל חברת הבת ועל העובדים במסגרת הזאת – שהשירותים יינתנו במתקנים של חברת הדואר במסגרת המבנה ההיררכי הקיים היום: בנק הדואר הוא חברת בת של הדואר ושירותים ניתנים במסגרת הסניפים שלו.
אתי בנדלר: זאת תוספת שאתם מבקשים שתעוגן בחוק?
אתי בנדלר: זאת אומרת שתהיה חובה לתת את השירותים במתקניה של חברת הדואר?
אריאל יעקובי: נכון.
ברוריה מנדלסון: הצעת החוק היום לא מונעת את זה.
ברוריה מנדלסון: היא רק לא קובעת שזה חייב להיות כך.
ברוריה מנדלסון: היא מאפשרת לחברת הבת לתת את זה בעצמה או באמצעות החברה.
ברוריה מנדלסון: אתם מתכוונים לסעיף 10 (3), נכון?
ברוריה מנדלסון: זה לא הסעיף שעליו דיברו אבל בסדר.
אורנה לין: יש לנו כמה הערות.
ברוריה מנדלסון: אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: מי מסביר למה הבקשה שלהם לא מוצדקת?
נתי ביאליסטוק: אני אתן לך דוגמה, אדוני.
נתי ביאליסטוק: ייתכן מצב שבו חברת הבת תרצה לפתוח סניף במקום שאין סניף של חברת הדואר, למשל.
נתי ביאליסטוק: היא רוצה לעשות את זה בעצמה בלי להיתלות בעבדה שקיים או לא קיים מתקן של חברת הדואר.
אורן לביאן: הכוונה בסעיף הייתה שהשירותים הכספיים יינתנו על-ידי חברת הדואר או על-ידי חברת הבת.
אורן לביאן: הכוונה הייתה לשירותי בנקאות באינטרנט או במענה קולי למשל.
אורן לביאן: שתהיה איזושהי אפשרות לחברת הבת לתת את זה בעצמה.
אורן לביאן: הם לא יכולים לתת את השירותים על-ידי גורם אחר.
אורן לביאן: הם יכולים לתת את השירותים באמצעות חברת הדואר או בעצמם.
אורן לביאן: כשכתבנו את המילה "בעצמה" – חשבנו על המצב הזה של שירותים במענה קולי או שירותים באינטרנט או בתיבת אל-תור ודברים כאלה.
אתי בנדלר: זאת אומרת שירותים שאינם דורשים התייצבות במתקן כלשהו.
אורן לביאן: תראי, בלוגיקה של תזכיר החוק זאת חברת בת בבעלות מלאה של חברת הדואר שהיא חברת האם.
אורן לביאן: אנחנו מניחים שהדברים ייעשו לטובת חברת האם.
אורן לביאן: אנחנו לא מניחים שחברת הבת תלך ותקנה שירותים ממישהו אחר, כשיש לחברת הדואר פריסה ארצית ענפה.
ברוריה מנדלסון: לפי הצעת החוק היא לא יכולה – היא צריכה לתת את זה בעצמה.
ברוריה מנדלסון: המטרה הייתה גם להפוך אותה לחברה אמתית, לא כמו היום, שמדובר בחברת "כספת" שאין לה עובדים, אין לה נכסים, אין לה כלום.
ברוריה מנדלסון: אלא להפוך אותה לחברה, שתיאורית אפילו, תהיה לה יכולת לפעול באופן עצמאי.
ברוריה מנדלסון: ברור שבשלבים הראשונים היא תסתמך, אני מניחה, כמעט ב-100% על חברת הדואר, אבל שלא תהיה מניעה, אם היא תרצה לעשות פעילות מסוימת באופן עצמאי.
כרמל שאמה-הכהן: כן אדוני היושב-ראש.
ששי שילה: בוקר טוב.
ששי שילה: היום ניתנים שירותי בנק הדואר, וגם בעתיד, לא רק באמצעות האשנבים בסניפי דואר ישראל.
ששי שילה: הם ניתנים על-ידי מוקד שירות לקוחות; מחר יהיה אינטרנט ושירותים נוספים.
ששי שילה: הזיקה בין חברת האם לחברת הבת ברורה.
ששי שילה: אנחנו מציעים בהקשר הזה: כדי לאפשר את הגמישות לתת את השירותים, ואני חושב שהניסוח של "מתקני החברה" אני לא בטוח שהוא הכי מדויק, אבל משפטנים יגידו ששירותי האשנב יינתנו על-ידי עובדי חברת האם.
ששי שילה: בזה אנחנו יכולים לפתור את הבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו עוד הערות?
בני כהן: אני יושב-ראש ארגון סוכני הדואר.
בני כהן: לחברת הדואר יש כ-700 יחידות דואר שרובן, הרוב המכריע שלה – כ-400 סוכנויות דואר, נמצאות בפריפריה, בעיקר בשכונות, ביישובים, בכפרים.
בני כהן: צריך שהשירותים יינתנו בכל אחת מסוכנויות הדואר.
בני כהן: זה משלים את מה שאמרת בהתייחסות.
ברוריה מנדלסון: יש לי הערה עקרונית.
ברוריה מנדלסון: אנחנו ננסה לדבר עם השר ולראות את עמדתו בנושא הזה, אבל יש לי שאלה שהיא קצת לעתיד: יש היום שירותים שניתנים באשנב.
ברוריה מנדלסון: יכול להיות שבעתיד אותו שירות יוכל להינתן גם באמצעים מקוונים באמצעות האינטרנט.
ברוריה מנדלסון: אז שלא יהיה מצב של צילום מצב קיים וכל מה שהיום באשנב חייב תמיד להמשיך להיות באשנב, אלא ככל שהשירות הזה יכול להינתן גם באמצעים אחרים – לא תהיה מניעה לתת אותו גם באמצעים אחרים.
אריאל יעקובי: זאת הכוונה.
אריאל יעקובי: זאת בהחלט הכוונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזה סביר ונכון.
אריאל יעקובי: אנחנו רוצים לחדד: אנחנו לא מתכוונים, חס וחלילה, למנוע מחברת הבת מלפעול, אלא מאי?
אריאל יעקובי: אנחנו רוצים לעשות אבחנה.
אריאל יעקובי: מה שאמר היושב-ראש בעניין השירותים המכוונים והאינטרנט מקובל עלינו: תהיה אפשרות של החברה להמשיך ולתת שירותים אם היא תרצה כאלה.
אריאל יעקובי: אבל אנחנו לא רוצים שתבוא ישות אחרת שמחזיקה מתקנים, מחזיקה סניפים, מחזיקה אשנבים, ותיתן את השירותים במקומנו.
אריאל יעקובי: אני חושב שלא צריך את זה.
אריאל יעקובי: אני חושב שבעניין הזה, מבלי שדיברתי איתם, אנחנו גם מגוננים על כל אלו שנותנים שירותים עצמאיים לדואר.
אריאל יעקובי: אני חושב שזה נכון שהוועדה תעשה את זה.
אריאל יעקובי: אני חושב שגם השר מכוון לעניין הזה, ולפחות – עד כמה שאני יכול לצטט מההסכמות שלנו בעניין הזה עם השר – השר מתכוון לזה.
אריאל יעקובי: הכוונה היא לפתוח את השירותים באמצעות הדואר, שיהיו נגישים לאותה אוכלוסייה שממילא נצרכת ונדרשת למקומות האלה.
אורן לביאן: אני חושב שהסעיף בנוסחו כיום, עונה על הדרישה שלך.
אריאל יעקובי: לא, הוא לא.