GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: הוא ידווח לוועדה והיושב-ראש בגלל שאין צורך באישור לא ישים את זה על סדר היום, לא יקבע את זה על סדר היום.
אתי בנדלר: הוא ידחה את התאריך הקובע.
כרמל שאמה-הכהן: אם הכנסת לא רוצה לפקח אי אפשר להכריח אותה.
אתי בנדלר: אלא אם כן כתוב באישור.
כרמל שאמה-הכהן: הוא גם יכול לא לכנס כשיש אישור.
כרמל שאמה-הכהן: זה לעשות צחוק מהעבודה.
כרמל שאמה-הכהן: היא מאשרת משהו שאין לו משמעות.
כרמל שאמה-הכהן: מי צריך את האישור שלה?
כרמל שאמה-הכהן: העניין פה זה רק האלמנט של הדיווח.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה מה לאשר, אין פה משמעות לעניין של לאשר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה מאשר או לא מאשר לו זאת אותה תוצאה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא באמת יצחק עליך.
אתי בנדלר: זאת לא אותה תוצאה.
לאה ורון: כשקובעים מנגנון של אישור והשר יודע שהוועדה יכולה להגביל אותו.
אתי בנדלר: או לא לאשר לו.
לאה ורון: להגיד לו שהוא מבקש שנה, אבל אנחנו מבקשים 4 חודשים בלבד.
אתי בנדלר: או לא לאשר לו בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות?
אתי בנדלר: המועד הקובע ייכנס.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא יכול להיכנס אם התנאים האלה לא מולאו.
אתי בנדלר: במקרה הזה הוא כן ייכנס.
כרמל שאמה-הכהן: את יוצרת כשל בתוך החוק.
אתי בנדלר: אני לא יוצרת.
לאה ורון: המשמעות היא סעיף 88..
כרמל שאמה-הכהן: אם אין הון עצמי, איך ייכנס החוק לתוקף?
נתי ביאליסטוק כהן: זה עלול לפגוע בציבור יותר מאשר.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא מונה דירקטוריון, איך ייכנס החוק לתוקף?
כרמל שאמה-הכהן: שהוא לא יבוא?
כרמל שאמה-הכהן: שהוא לא ידווח?
כרמל שאמה-הכהן: יש פה תנאים בסיסיים שהוא חייב למלא אותם.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שתקופת המעבר לא פוגעת באף אחד ואולי אפילו מועילה ביחס לביטול החוק, צריך רק להטיל עליו חובת דיווח.
כרמל שאמה-הכהן: אם את רוצה לנסח את זה איך שאת רוצה אני יאשר שהוא יבוא אפילו בעצמו לדווח לוועדה כך שזה יהיה דיווח אמיתי וישאלו אותו שאלות.
כרמל שאמה-הכהן: הציבור ישפוט אותו, חברי הכנסת ישפטו אותו.
כרמל שאמה-הכהן: לשר התקשורת שבא לפה יש דברים שבוע לפני או שבוע אחרי שהוא צריך אישור לגביהם.
אתי בנדלר: הוועדה תקיים דיון בדיווח בנוכחות השר?
אתי בנדלר: זה מה שאדוני אומר?
כרמל שאמה-הכהן: כן, אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מספיק חשוב.
אתי בנדלר: נקבע תקדים חדש.
אתי בנדלר: זה לא יהיה באישור.
ברק כלב: זה מנגנון מצוין לעוד כמה מקומות שבהם הבית הזה צריך לפקח על שרים.
אתי בנדלר: השר ידווח על כוונתו לדחות או על דחייה?
כרמל שאמה-הכהן: דחייתו.
אתי בנדלר: על דחיית המועד הקובע לוועדה.
לאה ורון: והנימוקים לכך.
אתי בנדלר: וינמק את הדחייה בדיון שתקיים הוועדה בהשתתפותו.
נתי ביאליסטוק כהן: אפשר להסתפק בהשתתפות נציגו או נציגיו?
אתי בנדלר: אתה רוצה בהשתתפות השר עצמו?
כרמל שאמה-הכהן: השר או מנכ"ל משרדו.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר תמיד לסדר לו את זה צמוד לדיון שהוא ממילא צריך להשתתף בו או אוהב להגיע.
אתי בנדלר: זה כדי להבטיח שהמנגנון הזה של הדחייה לא יהיה כל כך פשוט, שהוא ייעשה בכובד ראש, שייעשה מאמץ אמיתי לקיים את התנאים האלה.
לאה ורון: למה..?
כרמל שאמה-הכהן: השר או המנכ"ל זה היינו אך.
כרמל שאמה-הכהן: אם השר עסוק.
כרמל שאמה-הכהן: אם המנכ"ל הוא זה שמלווה את התהליך באופן ספציפי.
כרמל שאמה-הכהן: אחד משניהם הוא בר סמכא לעניין .
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שלא נגיע לסעיף הזה בפועל.
נתי ביאליסטוק כהן: הזכרנו בדיון הקודם איזו שהיא סוגיה.
נתי ביאליסטוק כהן: רשות המסים ביקשה לבוא ולהבהיר.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף עם כל התיקונים שהוצבעו והוסכמו בוועדה?
כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד אושר פה אחד.
אריאל יעקובי: אנחנו נשלח לכם הצעות.
אתי בנדלר: הסעיף יאמר שנחתם הסכם קיבוצי בקשר ל..
אריאל יעקובי: ההשלכות על..
אתי בנדלר: לא השלכות.
אתי בנדלר: זה לא ניסוח של חקיקה.
אתי בנדלר: בקשר להעברת עובדים או בקשר להעסקת עובדים בחברה הבת.
ברק כלב: ליישום תיקון החוק.
אתי בנדלר: אין דבר כזה ליישום תיקון החוק.
אתי בנדלר: זה לא הסכם קיבוצי.
אתי בנדלר: הסכם קיבוצי לא נחתם בקשר ליישום הוראות חוק.
אריאל יעקובי: בכל הקשור לעובדים.
אתי בנדלר: זה שוב רחב מידי.
אתי בנדלר: זה צריך להיות משהו שקשור להעסקת העובדים בחברה הבת, או בקשר להעברת עובדים מהחברה האם לחברה הבת.
אתי בנדלר: זה אחד משני אלה.
כרמל שאמה-הכהן: תעבירו לה את כל ההצעות שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: לא עכשיו את הניסוח.
קריאה: אנחנו רק מבקשים לאשר את הנוסח.
אריאל יעקובי: זה עובדי חברת האם וחברת הבת.
אריאל יעקובי: עוד אין עובדים בחברת הבת.
אתי בנדלר: אני מבינה, אבל לא מדובר על הסכם קיבוצי חדש של העסקת עובדים בחברה האם.
אתי בנדלר: מדובר על הסכם קיבוצי שמעביר עובדים מהחברה האם לחברה הבת, או מעסיק עובדים בחברה הבת.
אתי בנדלר: אלה שני הנושאים הרלוונטיים.
כרמל שאמה-הכהן: לא דרך זה משנים את ההסכם הקיבוצי של הדואר.
אתי בנדלר: רק על זה אנחנו מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: מה יש עם רשות המסים?
לאה ורון: רגע, אדוני, סעיף 56.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לגבי סעיף 56.
קריאה: שתי האופציות הן שונות מבחינת העובדים שיועסקו בחברת הבת.
קריאה: זה או שעובדי חברת הדואר מבצעים את העבודה של חברת הבת, או שעובדי חברת הדואר מושאלים לחברת הבת.
קריאה: אין כוונה מבחינת נציגות העובדים שתהיה העברה בין מעבידים.
קריאה: זה עניין של מו"מ.
אתי בנדלר: אנחנו לא מסכמים פה את תוצאות המו"מ.
כרמל שאמה-הכהן: אל תיכנסו ליותר מידי פרטים.
נתי ביאליסטוק כהן: אם יש השאלה ואין העברה.
אריאל יעקובי: לכן הצעתי את המילה "השלכות".
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה לשמוע עכשיו שום הצעות.
כרמל שאמה-הכהן: תעבירו לה אחרי זה בכתב.
אתי בנדלר: זה רחב מידי.
כרמל שאמה-הכהן: ההחלטה של הוועדה ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הניסוח אני סומך על היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לגבי סעיף 56, לגבי כך שמועד התחילה יהיה יום פרסומו?
משולם ברוך: בהמשך לדיון שהיה בתחילת השבוע רצינו להבהיר מספר נקודות קטנות לעניין אופן הטיפול בנושא הפיצול.
משולם ברוך: דעתנו היא שהנושא מוסדר היום בפקודת מס הכנסה בחלק ה2, סעיפים 103-105 .
משולם ברוך: יש כאן את סעיף 103 שקובע שהמנהל, בהתייעצות עם מנהל רשות החברות, רשאי לאשר כי הוראות חלק זה, זאת אומרת הוראות שעוסקות במיזוג ובפיצול.
משולם ברוך: .
לאה ורון: איזה סעיף בהצעת החוק שמונחת על שולחן הוועדה?
משולם ברוך: סעיף 37.
ברוריה מנדלסון: הכוונה היא בעצם להבהיר שלא נדרשים תיקוני חקיקה נוספים כי חלות סמכויות בהוראות חוק אחרות.
במשולם ברוך: בדיוק.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא צריך, תגיד שלא צריך וזה מספיק.
משולם ברוך: מבחינתנו לא צריך.
משולם ברוך: ההסדר שמוצע בפקודה נותן מענה.
משולם ברוך: יש גם סעיפים שמתייחסים לחברות ממשלתיות שמעניקים הקלות נוספות.
כרמל שאמה-הכהן: בדקת את הסוגיה ואין צורך בשום שינוי חקיקה?
משולם ברוך: כרגע אין צורך בשינוי חקיקה.
משולם ברוך: בהתאם לסעיף 115(ג) לחוק הדואר יש סמכות לשר האוצר, בהתאם לתנאים שקבועים בסעיף, לפטור ממסים או מקנסות כאלה ואחרים, ישירים ועקיפים, בהתאם לתנאים הקבועים בחוק.
אתי בנדלר: האם דבריו של נציג רשות המסים אומרים שיש איזה שהוא סעיף שהוועדה אישרה שמבקשים לבטל אותו?
משולם ברוך: לא.
משולם ברוך: אין צורך בתיקוני חקיקה נוספים.
ברוריה מנדלסון: היה חשש בחברת הדואר שנדרש תיקון חקיקה נוסף מעבר לנוסח היום.
אתי בנדלר: זה בא לומר שלא צריך.
משולם ברוך: בדיוק.
משולם ברוך: לא צריך כלום.
נתי ביאליסטוק כהן: הוועדה הצביעה כבר על הנוסח.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, הנושא תם.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך למשוך כל דבר.
יונה גושן: אנחנו רק רוצים לבקש שאותו סעיף יועבר גם אלינו לאישורנו בנוגע להסכם הקיבוצי.
אתי בנדלר: אני מודיעה שהנוסח לא יועבר.
אתי בנדלר: אני אקבל ולא אחזיר.
קריאה: זה בסדר, אנחנו יכולים להציע נוסח.
יונה גושן: גם אנחנו מבקשים להציע נוסח.
אתי בנדלר: אני לא אעביר את הנוסח לפני הכנסתו.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואני מציג את החוק במליאה אני יכול להבטיח לכם שהנוסח יהיה תואם בדיוק למה שהתכוונתי, הצבעתי והוועדה אישרה.
כרמל שאמה-הכהן: לא יהיה משהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים לעזור בניסוח, אבל אתם לא מאשרים אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני ארגיש שהניסוח הסופי אחרי כל התהליך הוא לא טוב, יש את הכלים התקנוניים לתקן אותו.
יונה גושן: אנחנו מבקשים רק להציע את ההצעה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: תהיו רגועים.
כרמל שאמה-הכהן: 58.
רועי ברית: 58.
רועי ברית: הוראת שעה והוראות מעבר (א) בתקופה שמיום התחילה ועד היום הקובע, יקראו את החוק כך: (1) בסעיף 15 – (א) בכל מקום יבוא "החברה" במקום "החברה הבת"; (ב) לעניין סעיף 88ה2, במקום "סעיף 88ב1" יבוא "סעיף5ג".
רועי ברית: (2) בסעיף 17 – בכל מקום יבוא "החברה" במקום "החברה הבת"; (3) בסעיף 22(2)(ב) – במקום "עד (5)" יבוא "עד (4)"; (4) בסעיף 22(5) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (5) בסעיף 22(6)(ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (6) בסעיף 24 – (א) לעניין סעיף 88יג – במקום "לפעילותה של החברה הבת ובכלל זה פיקוח על קיום ההוראות לפי חוק זה ולפי ההיתר לשירותים כספיים, בידי החברה הבת" יבוא "לפעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים, ובכלל זה פיקוח על ההוראות לפי חוק זה ולפי הרישיון הכללי שהוענק לה"; (ב) לעניין סעיף 88יד – (1) בסעיף קטן (א) – במקום "ניהולה ופעילותה התקינים של החברה הבת ואת השמירה על עניינים של מקבלי השירותים הכספיים ובכדי למנוע פגיעה ביכולתה של החברה הבת לקיים את התחייבויותיה" יבוא "ניהולן ופעילותן התקינים של החברה והחברה הבת ואת השמירה על עניינים של מקבלי השירותים הכספיים ובכדי למנוע פגיעה ביכולתן של החברה והחברה הבת לקיים את התחייבויותיהן"; (2) בסעיף קטן (ב)(1)(ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (3) בסעיף קטן (ב)(2) – במקום "מהחברה הבת" יבוא "מהחברה"; (3) בסעיף קטן (ב)(2) – במקום "מהחברה הבת" יבוא "מהחברה"; (4) בסעיף קטן (ד) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה".
רועי ברית: (ג) לעניין סעיף 88טו(ד) – במקום "ביכולתה של החברה הבת לקיים את התחייבויותיה" יבוא "ביכולתן של החברה והברה הבת לקיים את התחייבויותיהן בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ד) לעניין סעיף 88יז – במקום "פעילותה של החברה הבת, יבוא "פעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ה) לעניין סעיף 88יח – במקום "רואה חשבון מבקר של החברה הבת" יבוא "רואה חשבון מבקר של החברה ושל החברה הבת" ובמקום "פעילותה של החברה הבת" יבוא "פעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ו) לעניין סעיף 88כ – (1) בסעיף קטן (א) – במקום "החברה הבת תגיש" יבוא "החברה והחברה הבת יגישו", ובמקום "החלה עליה" יבוא "החלה עליהן"; (2) בסעיף קטן (ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (ז) לעניין סעיף 88כא(1) – (1) לעניין סעיף קטן (א) – במקום "נודע לחברה הבת כי קיים חשש סביר שעובד מעובדיה או מעובדי החברה, סוכן דואר, או נושא משרה בה, או בחברה היה מעורב במעילה" יבוא "נודע לחברה או לחברה הבת כי קיים חשש סביר שעובד מעובדיהן, סוכן דואר או נושא משרה בהן היה מעורב במעילה הנוגעת לשירותים הכספיים או לכספים כמשמעותם בסעיף 88יא" ובמקום "של החברה הבת" יבוא "של החברה או של החברה הבת"; (2) לעניין סעיף קטן (ג) – במקום "נכסי החברה הבת ונכסים המוחזקים בה או המנוהלים על ידה" יבוא "נכסים של החברה והחברה הבת ונכסים המוחזקים בהן או המנוהלים על ידן".
רועי ברית: (7) בסעיף 27(4) - לענין סעיף קטן (ד), יבוא "החברה" במקום "החברה הבת או החברה".
רועי ברית: (ב) החל ביום הקובע, ועד שיינתן לחברה הבת היתר לשירותים כספיים לפי סעיף 88ב, יחולו על החברה הבת הוראות הרישיון הכללי שהוענק לחברה, הנוגעות לשירותים הכספיים כהגדרתם ערב יום התחילה, בשינויים המחויבים, והחברה הבת תהיה מחויבת לפעול ולתת שירותים כספיים כהגדרתם בסעיף 1 בחוק, בהתאם להוראות האמורות כפי שניתנו ערב יום התחילה; (ג) תקנות וכללים שנקבעו לפי חוק הדואר, התשמ"ו-1986 , ותקנות וכללים שנקבעו לפי חוק בנק הדואר, התשי"א-1951..
אתי בנדלר: הכללים הם לא לפי חוק בנק הדואר?
אתי בנדלר: למה אני צריכה לכתוב תקנות וכללים?
אתי בנדלר: לפי זה גם חקיקת משנה היא לפי חוק הפרשנות.
דפנה גלוק: הוראות.
ברוריה מנדלסון: כללי הדואר.
פרלי שר: יש מדריך הדואר.
ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הכוונה כאשר כתבו כללים.
ברוריה מנדלסון: לבנק הדואר יש כללים.
ברוריה מנדלסון: תקנות זה תקנות.
דפנה גלוק: זה צריך להיות הוראות.
דפנה גלוק: ככה זה בחוק המדיניות הכלכלית שמחייה את ההוראות.
אתי בנדלר: אתם תסבירו אחר כך למה הכוונה.
אתי בנדלר: אנחנו נתאים את הנוסח.
רועי ברית: ..
רועי ברית: כפי שהוחלו על החברה לפי הוראות סעיף 23(ג) לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, שעניינם שירותים כספיים, והיו בתוקף ערב היום הקובע, ימשיכו לעמוד בתוקפם ויחולו לעניין השירותים הכספיים לפי חוק זה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה; בכל מקום, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת", והכל אלא אם כן בוטלו או שונו לפי כל דין.
כרמל שאמה-הכהן: הסבר לסעיף.
ברוריה מנדלסון: בסעיף (א) מדובר בתיקונים להוראות חוק שכבר הצבענו עליהם בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכל טכני פה?
ברוריה מנדלסון: זה לא ממש טכני.
ברוריה מנדלסון: עד היום הקובע יש לנו את מצב הביניים שהחברה ממשיכה לתת את השירותים הכספיים, לכן אנחנו צריכים להחיל חלק מהוראות החוק ביחס לחברה, מה שבנוסח החוק המוצע חלות ביחס לחברה הבת.
ברוריה מנדלסון: יש פה תיקונים שמחילים את סמכויות הפיקוח על החברה, את השירותים.
אורן לביאן: את ההוראות הצרכניות.
ברוריה מנדלסון: בהוראות הצרכניות.
ברוריה מנדלסון: זה בעיקר ההוראות.
ברוריה מנדלסון: המטרה של סעיף קטן (ב) זה שכשנגיע ליום הקובע אחרי שנה והממשלה עוד לא הספיקה להכין לחברה הבת היתר, החברה הבת תוכל לפעול לפי הרישיון שהוענק לחברה ויחולו עליה כל ההוראות כמו שהן חלות היום על החברה ביחס לשירותים הכספיים.
ברוריה מנדלסון: אני רוצה להבהיר - אני עוד אתייעץ עם היועצת המשפטית לגבי הנוסח שכתבנו היום בכל הנוגע לשירותים הכספיים אם זה מספיק - כי ברישיון קיימות הוראות כלליות של העדר אפליה או כל מיני הוראות.
ברוריה מנדלסון: ברור שהן יצטרכו לחול ביחס לשירותים הכספיים.
ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הכוונה.
ברוריה מנדלסון: אם צריכים לשפר את הנוסח אני אתייעץ עם היועצת המשפטית של הוועדה.
ברוריה מנדלסון: יש הוראות ברישיון שמחייבות לתת שירותים כספיים מסוימים.
ברוריה מנדלסון: אם מעבר לזה צריך להבהיר אנחנו נבהיר.
ברוריה מנדלסון: הכוונה ב-(ג) הייתה שיש לנו הוראות, תקנות וכללים שנקבעו לפי חוק הדואר או לפי חוק בנק הדואר.
ברוריה מנדלסון: חוק בנק הדואר בוטל במסגרת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004.
ברוריה מנדלסון: אז הייתה הוראת מעבר ואמרו שהתקנות שנקבעו לפי חוק בנק הדואר ימשיכו לחול.
ברוריה מנדלסון: הן ימשיכו לחול עכשיו גם על החברה הבת לאחר היום הקובע.
ברוריה מנדלסון: אני יודעת שזה קצת טלאי על טלאי.
פרלי שר: יש תקנות כאלו שעדיין בתוקף.
ברוריה מנדלסון: נכון, יש תקנות כאלו.
פרלי שר: הסדרים לפתיחת חשבונות וכיוצא בזה.
אורן לביאן: התקנות התפעוליות של בנק הדואר תקפות.
ברוריה מנדלסון: תקנות גם לפי חוק הדואר.
ברוריה מנדלסון: יש לנו את תקנות השירותים הכספיים הבסיסיים – זה מה שעכשיו אני זוכרת – שימשיכו לחול.
ברוריה מנדלסון: אנחנו רוצים שהתקנות ימשיכו לחול על החברה הבת.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות, התנגדות לסעיף הזה?
לאה ורון: בקשות לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: אין סעיף שלא אושר?
כרמל שאמה-הכהן: הכל אושר.
ברק כלב: יש עדיין כמה דברים שאנחנו מנסים להגיע איתם להסכמות בעניין זכויות העובדים, דברים שמעניינים אותנו.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל לפי סדר היום.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה מאשרת את כל הבקשות לדיון מחדש .
לאה ורון: שהן מ-א' עד ט', סעיפים 10,22,15,24,34,11 ו-28.
כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 10 לעניין סעיף א.
כרמל שאמה-הכהן: מה השינוי שרצו פה?
אתי בנדלר: מי ביקש את השינוי בסעיף 10?
אתי בנדלר: הבקשה מטעם היושב-ראש, רק מי יזם את זה?
נתי ביאליסטוק כהן: העובדים.
ברק כלב: נציגות העובדים ביקשה לשנות את סעיף 10.
ברק כלב: אני מדבר על סעיף 10(3).
ברק כלב: אנחנו רצינו שהשירותים יוענקו רק באמצעות החברה, לא באמצעות חברת הבת.
ברוריה מנדלסון: אתה מתכון ל-(א1)(1).
ברוריה מנדלסון: התנאי של ההסכם הקיבוצי לא יפתור את זה?
ברק כלב: זה דבר מערכתי שהוא יותר רחב.
שמעון פרגון: בוא נוציא את זה מההסדר ונעגן בהסכם קיבוצי.
ברוריה מנדלסון: אתם יכולים לעשות את זה.
שמעון פרגון: אנחנו יכולים.
שמעון פרגון: אם מקובל עליכם זה מקובל גם עלינו.
ברוריה מנדלסון: כאן תישאר הסמכות.
ברוריה מנדלסון: בהסכם קיבוצי תגיעו לאיזה הסדר שתגיעו.
ברק כלב: זה עניין מערכתי.
ברק כלב: אנחנו רצינו שיוסדר שכל השירותים מוענקים באמצעות החברה, לא באמצעות חברת הבת או לך תדע מי עוד.
ברק כלב: אנחנו הצענו למחוק את שתי המילים "ורק באמצעותם".
יעקב מרגי: אדוני, אנחנו מתנגדים נמרצות.
יעקב מרגי: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש הוועדה שהסעיף הזה בנוסח כפי שהוא היום הוא פרי פשרה.
יעקב מרגי: לכאורה הייתי צריך לבוא היום ולבקש שהנוסח של הסעיף יהיה שהחברה הבת תהיה עצמאית לפעול כמו כל חברה אחרת, כמו שחברת עשות אשקלון שהיא חברה בת של תע"ש לא פועלת באמצעות תע"ש או באמצעות עשות, כמו שחברת אלתא שהיא חברה בת של התעשייה האווירית פועלת כמו חברה רגילה ונורמאלית שצריכה לפעול בדרך המיטבית על מנת להשיא את רווחיה.
יעקב מרגי: הסכמנו לקבל את הנוסח הזה - זה נוסח לא פשוט לנו - שקובע שחברת הבת תפעל באמצעות חברת הדואר או באמצעותה.
יעקב מרגי: מה מבקשים עכשיו העובדים?
יעקב מרגי: הם מבקשים לקבל שהחוק יקבע שמקימים חברה, יוצקים לה משטר תאגידי מסוים, יוצקים לה תכלית מסוימת אבל לא מאפשרים לחברה עצמה לפעול לצורך מימוש התכלית.
יעקב מרגי: הנוסח כפי שהוא היום הוא נוסח של פשרה.
יעקב מרגי: היו דיונים עם יושב-ראש הוועדה.
יעקב מרגי: בוא נזכיר שהצעת החוק הזאת לא התחילה אתמול בבוקר.
יעקב מרגי: היא כבר לפני שנים.
יעקב מרגי: זאת הייתה דרישה של העובדים מאז ומעולם.
יעקב מרגי: אנחנו הסכמנו לנוסח מרוכך כזה.
יעקב מרגי: דרך אגב, מדברים הרבה על הרעות החולות במבנה פרימידיאלי.
יעקב מרגי: זה בדיוק הרעות החולות של חברה שצריכה לפעול רק באמצעות חברת האם ומגבילים אותה.
יעקב מרגי: את מה שאנחנו לא אוהבים במקומות אחרים אנחנו מאמצים פה?
יעקב מרגי: הבנו את החשש של העובדים, לכן הסכמנו לנוסח הזה.
יעקב מרגי: עכשיו מבקשים לעשות עוד סיבוב קטן ולקבוע שחברה שמוקמת לא תוכל לפעול בעצמה אלא תהיה חייבת לפעול רק באמצעות חברת האם.
יעקב מרגי: אנחנו מתנגדים לזה נחרצות.
כרמל שאמה-הכהן: מה החשש?
שמעון פרגון: אין לי מושג עם מי הפשרה הושגה.
שמעון פרגון: אנחנו במשך שנתיים חוזרים על הסעיף הזה ללא שום מצמוץ ומבקשים שהשירותים ייעשו אך ורק באמצעות יחידות הדואר, כך שאין לי מושג על איזו פשרה מדבר אדוני, בטח לא עם העובדים.
שמעון פרגון: לעצם החשש, וזה עלה כאן גם בדיון הקודם, הטענה המרכזית שלנו באה ואומרת.
שמעון פרגון: הרי פריסת חברת הדואר ידועה והמטרה היא לתת שירות בכל מקום.
שמעון פרגון: זה קיים היום.
שמעון פרגון: איפה שלא קיים אין שום מניעה לפתוח גם מחר סניפים ולתת את השירותים באמצעות סניפי האם.
שמעון פרגון: החשש המרכזי שלנו בא ואומר שאם שירותים מסוימים שיינתנו בעתיד לבוא לא ייעשו באמצעות יחידות הדואר לא יהיה לנו זכות קיום.
שמעון פרגון: לא יהיה ל-7000 משפחות זכות קיום 10 שנים מהיום.
שמעון פרגון: זה לא נביא זעם.
שמעון פרגון: אני לא שם.
שמעון פרגון: כל בר דעת מבין את זה.
שמעון פרגון: אין לי מושג על מה ההתעקשות, אלא אם כמו שאמרתי גם בדיון הקודם נקרא לילד בשמו על-מנת שנוכל לדעת להתמודד עם הבעיה.
שמעון פרגון: עובדי חברת הדואר נותנים שירות - אומרים את זה כאן מכובדיי ממשרד התקשורת שגם אוכפים את הדברים - לאזרחי מדינת ישראל על הצד הטוב ביותר.
שמעון פרגון: כל המטרה שלנו היא להמשיך ולתת את זה.
שמעון פרגון: אין פה שום מגמה אחרת מבחינתנו העובדים.
שמעון פרגון: כל משמעות אחרת לעשות את זה לא באמצעות יחידות הדואר, תסלח לי, יש לה מטרה אחרת לחלוטין.
שמעון פרגון: אני לא יודע עם מי הפשרה, היא בטח לא איתנו.
יעקב מרגי: עוזר המנכ"ל אמר בדיון הקודם שהתחרות היא המלך.
יעקב מרגי: בסופו של יום שירותי בנק הדואר הם שירותים בתחרות.
יעקב מרגי: תסירו חשש מליבכם.
יעקב מרגי: אם השירותים האלה היו כל כך רווחיים לעשות לבד היינו רואים שם את בנק פועלים, את בנק לאומי שהם בעלי יכולות ועוצמות פי כמה מהדואר ובנק הדואר.
יעקב מרגי: כל הרעיון וכל התכלית היו ליצור ולהשתמש בסינרגיה שבין בנק הדואר לדואר, לכן יש היגיון ויש שכל ששירותי בנק הדואר יינתנו בסניפים באמצעות חברת הדואר כפי שזה קיים היום.
יעקב מרגי: צריך לקחת בחשבון שיכולים להיות מקרים בעתיד שבהם לא יהיה כדאי לפתוח סניף דואר, ירצו לשים דלפק של בנק הדואר ולא יצטרכו לבוא לחברת הדואר ולבקש מהם אישור לדלפק קדמי ולדלפק אחורי.
יעקב מרגי: לבנק הדואר בתור חברה צריך שתהיה אפשרות לפתח את הפעילות שלה גם במקום שלחברת הדואר זה לא משתלם.
יעקב מרגי: אף אחד לא מעלה על הדעת, וזה לא תכלית החוק או תיקון החוק, לבוא וליצור מחר סניפי בנק דואר נפרדים מחברת הדואר.
יעקב מרגי: אם היינו רוצים לעשות את זה היינו עומדים על הכלל שחברת בנק הדואר לא תלך ביחד עם חברת הדואר .
יעקב מרגי: גם לזה הסכמנו.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד אפשר להעלות הרבה חששות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שהשירות אמור להינתן דרך סניפי הדואר גם מתוך אינטרס כלכלי.
יעקב מרגי: בבסיס ברור שמרבית השירותים שלא ניתנים על ידי הבנקים המסחריים לא ניתנים כי לא רווחי לתת אותם.
יעקב מרגי: אם היה רווחי כנראה שהיינו רואים במקומות האלה ובשירותים האלה את הבנקים המסחריים.
יעקב מרגי: הרעיון של משרד התקשורת, שאנחנו מקבלים אותו, הוא שסניפי הדואר שממילא נותנים שירותי דואר יתנו גם את שירותי הבנק.
יעקב מרגי: הסינרגיה הזאת היא סינרגיה חשובה שתתרום לדואר וגם לבנק הדואר.
יעקב מרגי: אי אפשר לבוא ולקחת את הרעיון הזה ולהגיד שזו המסגרת ואי אפשר לחרוג ממנה.
יעקב מרגי: יכול להיות שמחר ירצה בנק הדואר להקים דלפק במקום מסוים בלי הצורך של חברת הדואר, עדיין בנק הדואר נשארת חברה בבעלות 100% של חברת הדואר.
יעקב מרגי: עדיין הרווחים בסופו של יום, אם יהיו, הולכים לחברת הדואר.
שמעון פרגון: העובדים יהיו מיותרים.
שמעון פרגון: בוא נקרא לילד בשמו.
יעקב מרגי: מר פרגון, אני לא חושב שבמגזר הממשלתי ובחברה בסדר גודל של הדואר מפטרים עובדים כל כך מהר.
יעקב מרגי: אפשר להעלות חששות מפה עד מחר.
יעקב מרגי: אם יהיו בסוף עובדים מיותרים הם יהיו מיותרים כי הפעילות הדוארית הולכת ונעלמת וצריך למצוא מנוע צמיחה.
יעקב מרגי: זה מנוע הצמיחה.
יעקב מרגי: לא צריך להגביל פעילות של חברת הבת.
כרמל שאמה-הכהן: יושב-ראש הדואר, באיזה צד אתה נמצא?
ששי שילה: אני בצד שאפשר למצוא פתרונות פרקטיים.
ששי שילה: אני מבין את עמדת רשות החברות ומשרד האוצר.
ששי שילה: היום בצד הפרקטי כל השירותים הכספיים של בנק הדואר ניתנים על ידי עובדי חברת הדואר בסניפי הדואר או ביחידות.
ששי שילה: גם כדי להחריג שירותים באינטרנט, שירות לקוחות ואחרים שדיברנו עליהם שלא יינתנו באשנב.
ששי שילה: אני מציע ששירותי האשנב יינתנו באמצעות החברה האם ונגדיר את זה כך.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שאתה מאמץ את הגישה של העובדים.
ששי שילה: אני מאמץ את הגישה של העובדים.
ששי שילה: צריך לחדד את הניסוח.
ששי שילה: צריך להחריג בתוך זה שירותים אחרים, כמו שירותי אינטרנט, שירותים מקוונים, תמיכת לקוחות וכיוצא באלה.
יואל נוה: לבנק הדואר אין עמדה כי אין לו עובדים.
יואל נוה: זאת עמדת חברת הדואר.
יואל נוה: כעובד חברת הדואר זאת העמדה.
יעקב מרגי: אדוני, רק לציין שחברת הדואר בעצמה - אני מניח שבהסכמת העובדים - נותנת היום שירותים באמצעות מנטה.
יעקב מרגי: רוצים להתפתח לתת שירותים באמצעות גורמים אחרים.
יעקב מרגי: את מה שחברת האם מרשה לעצמה חברת בנק הדואר לא תוכל לעשות בעצמה, היא תצטרך לעבור דרך הדואר .
שמעון פרגון: אני בא בדיוק לגישה של מר גזית לומר אדרבא ואדרבא.
שמעון פרגון: כל נושא שירותי תחנות הדלק מנטה נעשו בהבנה בין ארגון העובדים להנהלת החברה.
שמעון פרגון: אין שום מניעה גם מחר בבוקר לעשות את זה כאשר הכל מתואם ובהסכמה.
ברוריה מנדלסון: אם תמחק את המילים לא תוכל לעשות את זה.
אריאל יעקובי: למה הוא לא יוכל?
אריאל יעקובי: הוא כן יוכל.
אריאל יעקובי: נציגות העובדים לא ישבה עם מר גזית.
כרמל שאמה-הכהן: אל תחזור לזה.
אריאל יעקובי: מה שחשוב להגיד זה שלאור דבריו אנחנו קצת מוטרדים.
אריאל יעקובי: יש פה כאילו ניסיון להציג שאם חברת הבת תוכל לעשות איזה שהוא מהלך הוא לכאורה יהיה לטובת העובדים, אם החברה האם תנסה לעשות את אותו מהלך זה יהיה לרעת העובדים.
אריאל יעקובי: בכל מקום שניתן שירותי בנק פיזיים ניתן למכור גם גלויה, ניתן למכור גם בול.
אריאל יעקובי: זו ממש לא בעיה.
אריאל יעקובי: ההיפך הוא לא נכון.
אריאל יעקובי: זה מה שאני רוצה שנחדד.
אריאל יעקובי: אנחנו באים לטובת העניין.
אריאל יעקובי: אנחנו באים יחד עם הנהלת החברה ואומרים שאנחנו רוצים שבשלב ראשון השירותים יינתנו על ידי חברת האם.
אריאל יעקובי: הדברים גם יסוכמו בהסכם הקיבוצי.
אריאל יעקובי: אנחנו מוכיחים שאפשר לעשות יחד איתנו עוד הרבה פעולות.
אריאל יעקובי: הוא ציין את מנטה כדוגמה.
כרמל שאמה-הכהן: הם לא יוכלו לעבוד עם מנטה.
אריאל יעקובי: למה?
אריאל יעקובי: חברת האם תתקשר, נפתח סניפון במנטה שייתן גם את השירותים הבנקאיים.
יעקב מרגי: חברת הבת תדבר עם חברת הדואר.
יעקב מרגי: חברת הדואר תדבר עם מנטה שתיתן את השירותים של בנק הדואר.
אריאל יעקובי: אני פוחד שאם יעשו את ההפוך כך שחברת הבת תוכל לשווק את הפעולות שלה החוצה, זאת תהיה בעצם החבאה של הפרטה שהוועדה לא מתכוונת אליה.
אורן לביאן: מה שכתבנו זה לא להגביל.
אורן לביאן: החברה הבת לא יכולה.
אריאל יעקובי: אין פה עניין להפריט, נכון?
אורן לביאן: מר יעקובי, חברת הבת לא יכולה להתקשר עם מנטה.
אורן לביאן: כתוב בעצמה או בחברת הדואר.
אורן לביאן: אין סיבה שהיא תלך למקום אחר.
אריאל יעקובי: אני לא מבין.
אריאל יעקובי: יש לך דלפק במנטה של חברת האם.
אריאל יעקובי: שם אתה נותן גם שירותים בנקאיים.
אריאל יעקובי: מה הבעיה?
אריאל יעקובי: זה מה שהוא רוצה לשנות.
אורן לביאן: למה להגביל חקיקה?
שמעון פרגון: הרעיון הזה הוא לפתוח פרצות שהוא מאבד עליהם שליטה.
אורן לביאן: זאת החברה בת שלכם.
שמעון פרגון: מה תעשה עם העובדים בסניפים, אורן?
כרמל שאמה-הכהן: חברים, הפסקה עד השעה 12:00.
כרמל שאמה-הכהן: בשעה 12:00 חוזרים לכאן.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה מחודשת.
כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמות בעניין?
אריאל יעקובי: אנחנו מסכימים עם הנוסח שאמר יושב-ראש ההנהלה, שכל השירותים יינתנו באמצעות הסניפים, למעט השירותים האינטרנטיים והטלפוניים.
ששי שילה: מי זה יושב-ראש ההנהלה?
ששי שילה: התכוונת אלי?
אריאל יעקובי: יושב-ראש הדירקטוריון.
ששי שילה: אני מעדיף שאני אנסח ואגיד את הדברים כמו שהתכוונתי אליהם.
אריאל יעקובי: אנחנו ניתן לך לנסח.
ששי שילה: בלי הפרשנויות שלכם.
אריאל יעקובי: ההתעקשות שלנו בעניין הזה היא לא סתמית.
אריאל יעקובי: כל שינוי מהנוסח הזה יעמיד בסכנה את העובדים של חברת הדואר שהיום עושים את העבודה מבלי שדנו איתם, אבל יותר מזה, אדוני, אתה מגונן פה על 600 משפחות.
אריאל יעקובי: אני מדייק שזה 600 משפחות?
קריאה: אתה לא מדייק, זה פי 2.
אריאל יעקובי: פי 2 מ-600 משפחות שמתפרנסות מלתת שירותי דואר עצמאיים.
אריאל יעקובי: הם מוגדרים כסוכנויות.
קריאה: יחידות דואר לכל דבר ועניין.
כרמל שאמה-הכהן: דוד מרמת חן הוא סוכן?
אריאל יעקובי: כן.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מכיר אותו?
אריאל יעקובי: אני חושב שכן.
אריאל יעקובי: היחידה בביאליק שהיא לא סוכנות זה הסניפים הגדולים.
אריאל יעקובי: הסוכנויות זה אנשים שצריך להגן עליהם באותה מידה.
אריאל יעקובי: מדובר במשפחות שמתפרנסות.
אריאל יעקובי: אני מניח שבתהליך המו"מ שנעשה אנחנו נגדיר את הדברים האלה.
אריאל יעקובי: אדוני נתן לנו את הזמן הזה.
אריאל יעקובי: אפשר לכתוב בחוק שהשירותים יינתנו באמצעות העובדים כפי שהיום, אלא אם יסוכם בהסכם הקיבוצי אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: חוץ מהבחור שיושב ממולי, אף אחד לא רוצה את האפשרות שבנק הדואר יוכל לפתוח סניפים לבד?
אורן לביאן: אנחנו חושבים שזאת אפשרות שצריכה להינתן לה.
נתי ביאליסטוק כהן: הצעת החוק הוגשה על ידי הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה בעד, הדואר נגד.
נתי ביאליסטוק כהן: אני אעשה סדר, אדוני.
נתי ביאליסטוק כהן: הממשלה הגישה את הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, אני יודע מי הגיש את הצעת החוק.