GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד ארדן: סעיפים 21 ו-5.
כרמל שאמה-הכהן: על 21 עוד לא הצבענו.
כרמל שאמה-הכהן: נעשה את זה ביחד.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 29.
גלעד ארדן: כשתקבלו מחברת הכנסת שמאלוב את ההסרה, אז אני אודיע מה אנחנו משנים עוד.
יהושע פדרסון: (מקריא): "סימן ב': משווקים" כפי שציינו, אחת הדרכים לתמרץ את איסוף פסולת הציוד והסוללות מהציבור הרחב, כדי לאפשר למנגנון להיות אפקטיבי ולעמוד ביעדי המחזור, היא לקבוע חובה, על משווקים שהם נקודת ממשק רלוונטית, כתלות בשיקול דעת של הקונה, אבל בעת הקנייה של מוצר חדש, להביא את המוצר הישן, המשומש או פסולת הציוד לאותו משווק וגם לגבי סוללות ומצברים ניידים.
אתי בנדלר: אני רציתי לשאול, ג'וש, האם כשאתה מדבר על משווק המוכר ציוד חשמלי ואלקטרוני וגו', האם ברור שמדובר גם במשווק שמספק ציוד לקונה של משווק אחר.
אתי בנדלר: אנחנו יודעים שיש את זה היום הרבה מאוד פעמים שאתה קונה אצל משווק אחד ובעצם מי שמשווק לך את הסחורה, את הציוד, זה משווק אחר.
אתי בנדלר: כי 'יאפשר לקונה או למי מטעמו', מטעמו של הקונה, 'למסור לו', זאת אומרת למשווק שממנו הוא רכש.
יהושע פדרסון: כן.
אתי בנדלר: אז אני רוצה לאפשר למסור או למשווק או למשווק שמספק לו את הציוד.
יהושע פדרסון: מהותית הרי יש רק גורם אחד שעושה את המכירה מול הקונה, זה שהוא אחרי זה משתמש בקבלני ביצוע או גורמים נוספים לבצע את האספקה, זה עניין טכני.
יהושע פדרסון: מהותית עדיין יש פעולת מכירה וקנייה רק מול גורם אחד.
אתי בנדלר: אני לא יודעת אם יש את זה בציוד אלקטרוני או בציוד חשמלי ואלקטרוני, אבל אני יכולה לומר שלמשל בתעופה אתה נתקל בזה שאתה עושה את העסקה באינטרנט עם משווק מסוים ואז בעצם מי שמספק לך את הכרטיסים זה משווק אחר לגמרי.
יהושע פדרסון: למי משלמים?
יהושע פדרסון: עם מי עסקת המכירה?
אתי בנדלר: עם הגורם הראשון.
יהושע פדרסון: אז זו הגדרה מהותית של מכירה.
יהושע פדרסון: עסקת מכירה יש אחת.
גלעד ארדן: מה זה משנה?
גלעד ארדן: יש פה הגדרה שתופסת גם את זה וגם את זה, אם צריך.
גלעד ארדן: כתוב, משווק, מי שמוכר ציוד וסוללות וכן מי שמספק ציוד וסוללות להפצה, לצריכה ולשימוש במסגרת עסקו.
אתי בנדלר: מי שמוכר ומי שמספק, טוב.
יהושע פדרסון: בכל מקרה, אני רק אומר, יש מכירה אחת.
יהושע פדרסון: פעולה של מכירה יש אחת, אם יש אחרי זה ביצוע על ידי- - -
גלעד ארדן: בסדר, היא הבינה.
אתי בנדלר: ברשותכם, 'ולא ידרוש ממנו תשלום', או תמורה אחרת, אנחנו ניצמד לצמד המלים האלה כמו בכל המקומות האחרים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 29 - רוב הסעיף אושר.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר עם ההערה.
כרמל שאמה-הכהן: 30.
אתי בנדלר: שוב, אותה הערה שאני הערתי קודם לגבי פסולת ציוד מזיקה- - -
גלעד ארדן: כן, שאני צריך לפרסם הוראות, לקבוע מה זה.
אתי בנדלר: כן, אם אני רוצה לתת, אני לא יודעת אפילו שזה מזיק להחזיר ציוד כזה.
גלעד ארדן: בסדר, כיוון שזאת הוראה מהותית אז קבענו אותה פה בחוק ולא חיכינו להוראות, כי זה בעצם מאפשר לדלג על החוק.
גלעד ארדן: חשוב שזה יהיה חלק מהחוק.
יהושע פדרסון: למרות שכן ציינו בסעיף קטן (ג) בסעיף הקודם, שכתוב בין היתר מה שהוא צריך לפרסם לציבור, 'ואת המגבלות על החזרת פסולת ציוד וסוללות לפי הוראות חוק זה', זה קשור גם לסוגים וגם לכמויות וגם לעניין של פסולת מזיקה.
יהושע פדרסון: בדיוק לזה מכוון הביטוי שם, שהציבור כן יידע שיש מגבלה על החזרת פסולת מזיקה.
יהושע פדרסון: ניתן לזה מענה, זאת הכוונה בביטוי בסעיף הקודם בסעיף קטן (ג).
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לסעיף 30?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 30 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
כרמל שאמה-הכהן: 31.
יהושע פדרסון: (מקריא): זה חלק מסך ההוראות שיש על משווק בשביל לוודא שגם שלב האחסון בידי המשווק ייעשה באופן סביבתי ובלי מפגעים.
אתי בנדלר: שאלה.
אתי בנדלר: כשדיברנו על יצרני ויבואנים של ציוד וסוללות בהיקף מוגבל, בסעיף 12, אתם מניתם איזה סעיפים לא יוחלו לגביהם.
אתי בנדלר: הסעיף הזה לא מנוי בין הסעיפים האלה, מה שאומר שלכאורה גם משווק עסק קטן מאוד יצטרך לאחסן את הציוד והסוללות בדרך האמורה כאן.
אתי בנדלר: השאלה אם זה לא נטל מוגזם.
יהושע פדרסון: אני חושב שיש פה שתי סוגיות נפרדות.
יהושע פדרסון: ב-12 אנחנו מדברים על יצרן או יבואן בהיקף מוגבל.
יהושע פדרסון: בסעיף התקנות 67 יש את הסעיף שאומר, ובהחלט צריך לתת על זה את הדעת אבל לא בהכרח בשלב זה של החקיקה הראשית, בסעיף קטן (4), שלקביעת גודל מזערי לעסק שחלה לגביו חובת קבלת פסולת ציוד וסוללות כאמור בסעיף 29, זאת אומרת שתהיה אפשרות לקבוע בתקנות מה הוא גודל מזערי שאז משווקים קטנים- - -
גלעד ארדן: בקיצור הוא יהיה פטור מהכול.
יהושע פדרסון: זה מן חברת משווקים.
יהושע פדרסון: אם יש גורם שהוא גם יצרן וגם יבואן וגם משווק, אז לעניין- - -
אתי בנדלר: אוקי, זאת אומרת העסקים הקטנים זה רק בהתאם לסעיף 67.
אתי בנדלר: בסדר, נעיר את ההערות כשנגיע ל-67.
רז הילמן: רק אני רוצה לוודא שאין סתירה בין סעיף 31(1) ל-31(3) לגבי סוללות שהן בתוך המוצר ויש צורך בפירוק עם מברג כדי להפריד אותן.
יהושע פדרסון: אני אגיד משפט הבהרה לפרוטוקול, כפי שכתוב בסעיף קטן (3).
יהושע פדרסון: אסור לבצע פעולות טיפול, כשבין היתר מסתכלים בתוספת השנייה מה הן פעולות טיפול שדורשות מיומנות מקצועית וגם יכולות להיות לזה סכנות של דליפות של חומרים כאלה ואחרים, שם כתוב שבין היתר צריך להפריד את הסוללות והמצברים מתוך הציוד וכאן אסור לעשות את זה.
יהושע פדרסון: אז משווק, הוא עושה אחסון פסיבי, איך שזה הגיע אליו, הכוונה בסעיף קטן (1) של ההפרדה שהוא צריך להפריד בין ציוד אלקטרוני לבין סוללות, כי אם יש מיכל אצירה לסוללות ומיכל אצירה לציוד חשמלי, שלא ייקח אחרי זה ויערבב, עד שכבר הציבור עשה את המאמץ להפריד.
יהושע פדרסון: מה שכבר הופרד, לא יעורבב שוב.
יהושע פדרסון: המשווק לא אמור לעשות פעולות של פירוק והפרדה של סוללות ומצברים מתוך הציוד שהוא קיבל.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 31 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): בדומה לממשק בין הרשויות האחראיות לפינוי פסולת לגוף המוכר, אז גם פה משווק שמצטברת אצלו פסולת ציוד וסוללות, זאת פסולת שנדרשת ליצרנים ויבואנים לעמוד ביעדי המחזור ולכן מוצע לקבוע פה חובת התקשרות עם גוף יישום מוכר ולהעביר אליו את פסולת הציוד האלקטרוני בדומה למה שראינו בסעיף 26.
יהושע פדרסון: (מקריא): כמו שציינתי קודם, העניין של רישום ואפשרות עיון הוא היבט מהותי ביכולת הפיקוח על יישום ההסדרים ולכן מוצע שגם לגבי משווקים, שהם גורם חשוב בכל שרשרת הטיפול, יהיה לו גם חובות רישום.
כרמל שאמה-הכהן: 'ימציאו באופן ובמועד שצוינו בדרישה', זה יכול להיות גם מיידי?
אתי בנדלר: לכאורה כן, השאלה רק הפעלת שיקול דעת מנהלית, אם היא סבירה בנסיבות העניין כשדורשים מיידי.
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות על הנושא הזה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 33 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): "סימן ג': מחזיקים בפסולת ציוד וסוללות שאינה מהמגזר הביתי.
יהושע פדרסון: פה יש גורם נוסף, בין הגורמים שהצטברו אצלם פסולת ציוד וסוללות.
יהושע פדרסון: אם דיברנו על התושבים ועל הרשויות המקומיות, דיברנו על משווקים, אנחנו מדברים על גופים שיכולים להיות מפעלים או גורמי תעשייה שמצטברת אצלם פסולת שאינה מהמגזר הביתי.
יהושע פדרסון: גם לגבי החלק הזה של פסולת הציוד והסוללות שאינה מהמגזר הביתי, כגון ממקורות תעשייתיים ועסקיים, אז שוב, הם חייבים להתקשר עם גוף יישום מוכר, להעביר להם את פסולת הציוד וכך לסגור את המעגל באופן שהוא דומה מהותית להסדרים הקודמים שראינו לגבי גורמים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 34 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): "פרק ו', הוראות לעניין מרכזים לפסולת ציוד וסוללות ומתקני טיפול.
יהושע פדרסון: הסעיף קובע, בשביל למנוע מפגעים סביבתיים ובריאותיים, את התשתיות הסביבתיות הנדרשות.
יהושע פדרסון: בהתאם להערה של מרכז שלטון מקומי שהתקבלה, זה למעט מוקד איסוף, כשמוקד איסוף זה משהו הרבה יותר מצומצם, זה יכול להיות מיכל אצירה בודד בקרן רחוב או על מדרכה, ולגבי מוקד האיסוף אין צורך בתשתיות האלה, לכן ההחרגה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 35 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): כפי שציינתי קודם, פעולות טיפול הן פעולות של פירוק שדורשות מיומנות ומקצועיות ויכולות להיות להן סכנות מסוימות לגבי חומרים נוזלים למיניהן שנמצאים בציוד האלקטרוני והן מפורטות בתוספת השנייה, ולכן אנחנו מגדירים שהחלק הראשון של שרשרת הטיפול, שהיא המרכזים, זה טיפול שאפשר להגדיר אותו כטיפול לא מיומן או טיפול פשוט יותר, ובמקומות האלה של המרכזים, מרכזי האיסוף, מרכזי המימון, מרכזי הכנה לשימוש חוזר, יהיה איסור לבצע פעולות טיפול, ובהמשך נראה שבמפעלי הטיפול, שם אפשר לעשות, אבל שאסור לעשות את זה במרכזים האלה.
יהושע פדרסון: לכן מוצע לקבוע את האיסור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 36 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): זו בעצם הוראה שהיא חשובה בשביל שכאשר פסולת ציוד וסוללות כבר הגיעה לאיזה שהוא מקום מוסדר, שזה יישאר בשרשרת טיפול רק עם גורמים מוסדרים על פי כל דין.
יהושע פדרסון: אם כבר נעשה מאמץ להביא אותו לנקודת איסוף מסודרת, או איזה שהוא מרכז מיון, שמפה שזו תהיה רק העברה למרכזים או למתקנים אחרים שהם מוסדרים ושזה לא "יברח לנו" למקומות לא מוסדרים, או חס וחלילה השלכה לשטחים פתוחים וכדומה.
מירה סלומון: אנחנו מתייחסים לסעיף (1), העברת פסולת ציוד וסוללות, זה בהמשך למה שאמרנו לעניין סעיף 26.
מירה סלומון: ההעברה יכולה להתפרש במספר אופנים, אם אני מעבירה את הפסולת האלקטרונית בפתח מרכז הטיפול, האם אני מעבירה את זה למתקן הקצה?
מירה סלומון: איפה נעשית ההעברה הזאת?
מירה סלומון: וזה, שוב, כמו שאני אומרת, בהמשך לסעיף 26, כיוון שנושא הפינוי של הפסולת האלקטרונית מתחומי הרשות המקומית או מתחומי מרכזי הטיפול של הרשות המקומית לא מוסדר באופן ברור מספיק, בוודאי לא נושא השיפוי של הרשויות המקומיות בגינו.
יהושע פדרסון: הסעיף הזה לא מתייחס לאחראים לפינוי פסולת והרשויות המקומיות.
מירה סלומון: הוא מתייחס למפעילים שהם מרכזי טיפול ורשויות מקומיות יכולות להיות מפעילות.
יהושע פדרסון: נכון, כמו כל אדם.
דן כרמלי: יש הסדר ב-26(ב).
יהושע פדרסון: לכן ההכפפה ל-26(ב).
מירה סלומון: נכון, וגם סעיף 26, אנחנו סברנו שהוא לא ברור מספיק, כיוון שהוא לא מסביר מה זה העברה והוא לא מסביר מה הקשר בין העברה לפינוי והוא לא מבהיר כיצד הרשות המקומית משופה או לא משופה בגין הפינוי.
יהושע פדרסון: אני חושב שזה נדון בהרחבה בסעיפים 17 ו-25 ו-26.
מירה סלומון: סעיף 17- - -
יהושע פדרסון: שמגדיר בדיוק מה מממנים ומה לא, על פסולת שהועברה, ממרכזי האיסוף.
יהושע פדרסון: אני חושב שההגדרה היא ברורה.
מירה סלומון: סעיף 17 קובע רכיבים- - -
יהושע פדרסון: אני מתנצל, לא ברור לי ההקשר בסעיף הזה לנושאים שקשורים למישור אחר ב- - -
מירה סלומון: שוב, אני אסביר, אנחנו מדברים על רשויות מקומיות שלפי הצעת החוק רשאיות להפעיל מרכזים לטיפול וזה ההקשר.
מירה סלומון: אנחנו חוזרים על הסתייגות והערה שהייתה לנו לפני כן, בסעיף 17, שאליו הפנית, עורך דין פדרסון, אתה מתייחס לעלויות הפרדה ואיסוף, כאשר לפי נוסח הסעיף, ב-(2)(א), אומרים שהגוף המוכר הוא זה שיבצע את הפינוי מתחומי הרשות המקומית.
יהושע פדרסון: ויישא בעלויות.
יהושע פדרסון: הוא מפנה, אז הוא עושה את זה.
מירה סלומון: אם הוא זה שמפנה, הרשות המקומית, אם כך, לא נדרשת לפנות מהתחומים שלה.
יהושע פדרסון: ולכן תיקנו את המלה פינוי לאיסוף, בסעיף 25.
מירה סלומון: ולכן אנחנו מבקשים את ההסבר לעניין ההעברה, שלא מדובר בהעברה שיש עמה מרכיב של פינוי, אלא העברה, כלומר גוף היישום המוכר הוא זה שצריך לבוא ולפנות את הפסולת.
מירה סלומון: שההעברה מתבצעת בתחום או בשערי המפעל, או בתחום הרשות המקומית, היא לא מבצעת את הפינוי באופן עצמי.
מירה סלומון: גם כאשר היא קובעת למשל ימים ושעות לפינוי, כמו שעושים בהסדרי גזם, לא היא זאת שמבצעת את הפינוי.
מירה סלומון: כך אנחנו מבינים את הסעיף, כיוון שכאן דובר על הפרדה ואיסוף ולא על הפינוי עצמו.
יהושע פדרסון: אני חייב להגיד שאני לא לגמרי מבין מה המבוקש.
יהושע פדרסון: אם נדרשת איזה שהיא הבהרה- - - שוב, האיסוף מבתי תושבים זה איסוף, המקבילה פה לגזם זה המלה איסוף, אם זה נעשה על ידי קבלן כזה או אחר או על ידי אגף שפע של העירייה, זה שקוף מבחינת החקיקה הראשית הזאת, הרשות תעשה את זה באמצעות מי שהיא תמצא לנכון.
מירה סלומון: כאשר מדובר במוקדי איסוף או במרכזי איסוף, אני חוזרת שוב לסעיף 17, לא מדובר על הפינוי של מיכלי האצירה, לא מדובר על פינוי הפסולת האלקטרונית ממרכז האיסוף, אנחנו עכשיו מדברים על העברה ממרכז האיסוף לגוף המוכר.
מירה סלומון: האם אנחנו מדברים על זה שהגוף המוכר הוא זה שיבוא ויאסוף את הפסולת האלקטרונית משערי מרכז האיסוף?
מירה סלומון: כלומר ההעברה מתבצעת ברגע שזה נמצא בתוך מרכז האיסוף.
יהושע פדרסון: פינוי ממרכז האיסוף.
יהושע פדרסון: לצורך העניין, אם נדרש להבהיר, כי צריך לקרוא את ההתחלה של סעיף 17(2), שכתוב 'הגוף המוכר יפנה פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי מכל אחראי לפינוי פסולת', הוא צריך לפנות, חובת הפינוי על הגוף המוכר, אז הוא צריך לפנות.
יהושע פדרסון: ואם צריך להבהיר, אז התושב יעמיד את זה בכניסה הראשית לשער הכניסה למרכז האיסוף והגוף המוכר יפנה את זה מהשער האחורי הלוגיסטי של מרכז האיסוף.
קריאה: בניגוד למוקדי האיסוף, ששם הרשות המקומית היא זאת ש- - -
יהושע פדרסון: זה מרכז האיסוף וזו נחשבת העברה לגוף יישום מוכר.
יהושע פדרסון: אם נדרשת הבהרה, אז הבהרתי.
חיים ישר: אני חושב שברישה של סעיף 37 נדרשת הוספה, בכפוף להוראות סעיף 26(ב) ו-32(ב), שהיא המקבילה של 26(ב) בעניין של משווקים.
חיים ישר: אני מודה שלא שמתי לב לזה, רק עכשיו שמתי לב לנקודה הזאת.
יהושע פדרסון: זה נכון.
יהושע פדרסון: בשביל קוהרנטיות ההסדר זה נכון.
יהושע פדרסון: ההערה של עורך דין ישר היא נכונה, בשביל לשמור על הקוהרנטיות, כדי שסעיף 37 לא יתנה על הממשק חובה של העברת פסולת הציוד לגוף המוכר מהרשות המקומית, אז גם עם משווק באותה מידה.
יהושע פדרסון: בסעיף 37, הרישה, בכפוף להוראות סעיף 26(ב) ו-32(ב).
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 37 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר עם השינוי.
יהושע פדרסון: (מקריא): כאן אנחנו מתייחסים לגורם הבא בשרשרת של מתקני טיפול, שלפי ההגדרה זה לצורך העניין מפעלי מחזור והשבה.
יהושע פדרסון: פה דרישות התשתיות הן נרחבות יותר והכול בהתאם לדרישות בדירקטיבה המעודכנת, הן לגבי אמצעי התשתית והטיפול והן לגבי פעולות הטיפול שהן בתוספת השנייה, שהם נמצאים גם בתור תוספת בדירקטיבה של האיחוד האירופי המעודכנת שהתייחסנו אליה במסגרת הכנת הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 38- רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
יהושע פדרסון: (מקריא): זה בעצם סעיף שמשלב בתוכו מה שראינו אולי בסעיפים נפרדים קודם, גם רישום, גם עיון וגם דיווח.
יהושע פדרסון: כמו שאמרתי, זו חוליה מהותית בשרשרת של מה שקורה במפעלי המחזור, בשביל לדעת מה נעשה בפועל עם פסולת הציוד האלקטרוני ולוודא שנעשו מחזור והשבה סביבתיים ושאפשר לפקח ולעשות גם בקרה על כל שוק הפסולת ולבקר באמצעות זה גם את הדיווחים של גוף היישום המוכר ולהצליב נתונים ולקבל תמונה מלאה על מצב המחזור של פסולת ציוד וסוללות בישראל.
גלעד אוסטרובסקי: מדוע נתתם שישה חודשים?
גלעד אוסטרובסקי: הדיווח השנתי יכול להיות מוגש חצי שנה לאחר השנה.
יהושע פדרסון: כמו כל שאר הדיווחים בחוק.
יהושע פדרסון: היית צריך להעיר על זה גם בסעיף 5, בכמה מקומות עד עכשיו, זו מתכונת דיווח שזהה בכל הצעת החוק ולא היינו רוצים להפלות- - -
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 39 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
כרמל שאמה-הכהן: 40.
יהושע פדרסון: (מקריא): "פרק ז': הוראות כלליות לעניין פסולת ציוד.
יורם הורביץ: פה אנחנו רוצים לעשות תיקון, להתאים את הסעיף הזה לסעיף של היעדים שריווחנו אותם עד 2021, להגיע ליעד המקסימלי ולכן את איסור ההטמנה אנחנו נפעיל רק מ-2021.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 40 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר עם השינוי.
יהושע פדרסון: (מקריא): יש הגדרה של אמצעי הפחתה במקור שיכולה להיות קשורה למגבלה של תחולת חומרים מסוכנים או מתכות כבדות או התכות לגבי ייצור של מוצרים ומוצע לקבוע אפשרות לקבוע בתקנות הוראות בעניין הזה, שיחייבו מי שהוא יצרן בעצם למכירה בישראל.
יהושע פדרסון: לא רלוונטי ליבוא או ייצור ליצוא.
איילת רוש: הגדרת אמצעי הפחתה במקור כוללת שלושה אלמנטים, שניים שרלוונטיים באופן ישיר למטרת החוק הזה בהקשר של פסולת ואחד שמתייחס לנושא של ייצור או חומרי גלם וייצור המוצרים עצמם.
איילת רוש: הסעיף השלישי הזה בתוך ההגדרה הוא קריצה לרגולציה הרבה יותר רחבה בנושא הראש, שאין לנו התנגדות ספציפית לגביה והיא חשובה ועקרונית אבל היא צריכה להיעשות ברגולציה מסודרת ולא באמצעות הוראות או אפשרות של התקנת תקנות.
איילת רוש: לכן אנחנו היינו מבקשים כן להתייחס להבדל בין שלושת הסעיפים האלה בהגדרת הפחתה במקור- - -
יהושע פדרסון: היא מפנה להגדרה בסעיף ההגדרות של אמצעי הפחתה במקור.
איילת רוש: נכון.
איילת רוש: בסעיף ההגדרות יש שלושה אלמנטים לאמצעי הפחתה במקור, השניים הראשונים מתייחסים לפסולת עצמה, אם כמות ואם השפעות שליליות שמשפיעות על השבה או מחזור של הפסולת, בעוד הסעיף השלישי באותה הגדרה מתייחס לתחולת החומרים המסוכנים, שזה כבר תהליך הייצור של המוצר עצמו והנושא הזה של תחולת חומרים מסוכנים הוא נושא מורכב מאוד, משמעותי מאוד, כרוך כמובן גם בכל ההגבלות שקיימות או מקוימות על יצרנים שהם מחוץ למדינת ישראל ולכן אנחנו חושבים שהסמכות של השר בהקשר הזה צריכה להחריג את תת הסעיף הזה מתוכה.
איילת רוש: לפחות זו ההצעה שלנו ולאפשר לעשות חקיקה ראשית מסודרת בתחום הזה של חומרים מסוכנים בשלב הייצור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד חוק את רוצה?
רומי אבן דנן: גם בנושא הזה כל התקנות הן על פי הדירקטיבה האירופאית, גם לנושא של הפסולת וגם לנושא של הסוללות, וגם על פי בכלל הדירקטיבות לנושא של הפסולת.
רומי אבן דנן: אנחנו לא הכנסנו את הנושא כאן, למרות שזה נכנס כאן באופן כללי, מכיוון שזה יידון במסגרת תקנות כשבתקנות יהיה רשום במפורש איזה אחוזים ו- - - לכן אנחנו לא רואים מקום להכניס את זה בחקיקה ראשית או בחקיקה נוספת.
רומי אבן דנן: כל הנושא של בדומה לראש, שזה כן רגולציה אירופאית שמתייחסת ספציפית לנושאים האלה של שימוש בחומרים מסוכנים בתוך תהליך הייצור, זה אלמנט מאוד מאוד רחב שיש לו משמעויות מאוד גדולות מבחינת היצרנים עצמם ולהתקין אותם כתקנות משנה תחת החקיקה הזאת, ובטח לא אם יש כאן החלת הוראות בהתייעצות עם השר או דרך ועדת אישור דרך ועדת הכלכלה- - -
אתי בנדלר: זה לא או, אלה תנאים מצטברים.
אתי בנדלר: זה תקנות שהשר מתקין, בהתייעצות עם שר התמ"ת (התעשייה, המסחר והתעסוקה) ובאישור ועדת הכלכלה.
רומי אבן דנן: נכון, אז זה בעצם לקחת את כל החבילה הזאת שהיא משמעותית מאוד בעולם הזה של הייצור ולהכניס אותה תחת ההוראה הזאת של פסולת, כשאנחנו חושבים שזה בסופו של דבר מייצר תהליך או מסכן איזה שהוא סוג של יכולת שלנו להשפיע בתהליכים כאלה כשזה נעשה דרך תקנות ולא דרך חקיקה ראשית.
איילת רוש: גם הדירקטיבה של הסוללות, אם את מכירה אותה, אז גם יש שם סעיפים שמדברים על הנושא של תחולת מתכות בתוך הסוללה עצמה.
איילת רוש: הדירקטיבה או התחולה הזאת נכנסה גם בתקן 990, כלומר זה נמצא כבר בתקינה ישראלית, כלומר זה לא דבר חדש.
איילת רוש: לדעתי את מתכוונת לעניין שאם אנחנו נכניס יעדים לתוך הנושא של פסולת אלקטרונית בכלל?
רומי אבן דנן: יעדים או מגבלות לשימוש בחומרים בעת הייצור של המרכיבים האלה.
איילת רוש: בכל לפסולת, לא רק לסוללות?
רומי אבן דנן: כן, בכלל, להיפך, בציוד.
יהושע פדרסון: כן, אבל גם סעיף קטן (1) ו-(2) בהגדרה לא מוגבלים רק לעניין הפסולת, הם יכולים להשפיע על הייצור של המוצר, התאמת החומרים או הרכיבים שמהם עשויים הציוד או הסוללות, לא רק הפסולת.
איילת רוש: אבל הוא מתייחס למחזור או להשבה, כלומר המגבלה היא ביכולת שלך לטפל במוצר כשהוא פסולת.
איילת רוש: האלמנט הספציפי הזה, לקחת את הרגולציה הגדולה הזאת ולהכניס אותה בדלת האחורית כתקנות תחת החוק הזה, זה אלמנט שאנחנו רואים בו איזה שהוא סיכון.
אתי בנדלר: מה שאני מבקשת התייחסות של המשרד באמת, אם לא מדובר בהסדרים שאמורים להיות במהותם הסדרים ראשוניים, במובן של הפסיקה, במשמעות שהפסיקה נתנה להסדרים ראשוניים.
יערה למברגר: אני רק אגיד שאם הבנתי את הטענה, הטענה הייתה שזה לא צריך להיות בתקנות כי לתקנות יש פחות השפעה על החברות הללו.
אתי בנדלר: לא, זו לא הייתה הטענה.
אתי בנדלר: לא כך אני הבנתי את זה.
אתי בנדלר: אני הבנתי את הטענה של גב' איילת רוש מאינטל, כאומרת שבעצם באמצעות החוק הזה לא נוכל לטפל בהפחתה במקור של חומרים שמשמשים לייצור של ציוד אלקטרוני כי מדובר באוקיינוס, בים מאוד רחב, של הסדרים חדשים שהם לאו דווקא כרוכים בטיפול בפסולת אלקטרונית.
אתי בנדלר: האם אני מתרגמת אותך נכון.
איילת רוש: בהחלט.
אלונה שפר: כן, אבל מטרת החוק היא לא- - - החוק הזה, כמו שאר החוקים שלנו, כשאנחנו מדברים על אחריות יצרן מורחבת, אנחנו לא מתמקדים רק בנושא של איסוף הפסולת.
אלונה שפר: מטרת החוק היא להקטין את ההשפעות הסביבתיות השליליות של ציוד חשמלי ואלקטרוני וכו' וכו'.
אתי בנדלר: ---לא מגדירה טיפול בפסולת דווקא אלא בציוד, נכון.
אלונה שפר: נכון, ומתוך שאנחנו מסתכלים על מעגל חיי המוצר בפירוש התחולה של המוצר, נכון שהיא משפיעה גם על היכולת לאסוף ולמחזר אותה, אבל בפירוש אם אנחנו נתקלים בתופעות או בחומרים שיש להם השפעות סביבתיות שליליות אנחנו נרצה להיות מסוגלים להקטין את ההשפעות האלה.
אלונה שפר: אנחנו לא מתחבאים מאחורי ה- - -
איילת רוש: בהחלט, אני לא מתנגדת לזה, אני מבינה את זה, אני חושבת שזה נכון מאוד, אני לא חושבת שזה צריך להיות כאן, בגלל שזה משמעותי מאוד ורחב מאוד ויש לזה השפעות מאוד גדולות על התעשייה.
רומי אבן דנן: אני רוצה רק להגיד עוד דבר.
רומי אבן דנן: כל הנושא של ההגבלה ושל האיסור שימוש בחומרים מסוכנים גם בשימושים וכדומה יהיה גם במסגרת חקיקה ראשית במסגרת רישום כימיקלים, זה במסגרת ההצטרפות שלנו למדינות ה-OECD.
רומי אבן דנן: גם שם יהיה כל הנושא של מנגנון של רישום הכימיקלים ואיזה חומרים יוכלו כן להיות מוגבלים או אסורים בשימושים מסוימים, זה ייכנס דווקא שם ולא פה.
רומי אבן דנן: כלומר אני חושבת שזה כבר נכנס לחקיקה ראשית עתידית.
איילת רוש: אז אם זה נכנס שם, אז אין טעם ש- - -
רומי אבן דנן: אבל עדיין יכול להיות שיהיה צורך ספציפי כאן לנושאים, מכיוון שזה יהיה תחת האיסור של- - -
יהושע פדרסון: אבל זאת הגדרה של אמצעי אכיפה, היא לקוחה מהדירקטיבה, היא אותה הגדרה שיש בחוק האריזות והשתמשנו בה גם שם.
יהושע פדרסון: אנחנו לא מסתירים את זה שיכולה להיות לזה השפעה גם על הייצור, באיזה חומרים משתמשים- - -
גלעד ארדן: למה לחזור על זה?
גלעד ארדן: הבנו, יש בינינו פערים במה שהיא רוצה שיהיה בסמכותנו ובמה שאנחנו רוצים ועכשיו הוועדה תכריע.
גלעד ארדן: בסדר, למה כל דיון הוא חוזר על עצמו?
גלעד ארדן: לא נשכנע אותה.
יערה למברגר: בתשובה למה שהיועצת המשפטית של הוועדה שאלה, אנחנו לא סבורים שאלה הסדרים ראשוניים שחייבים לקבוע אותם בחקיקה ראשית, לפי הבנתנו את הפסיקה בעניין הסדרים ראשוניים ואני חושבת שדווקא זה נראה לי משהו, לפחות מעצם טיבו, יכול להיקבע בתקנות, יש פה איזה שהיא רמת פירוט וספציפיקציה שמתאימה לתקנות, יש תקנות רבות מהסוג הזה ואנחנו לא חושבים שזה חייב ל- - -
אתי בנדלר: אני לחלוטין מקבלת את עמדת משרדי הממשלה, גם המשרד להגנת הסביבה וגם משרד המשפטים, אני מניחה שבאותן תקנות לא יבואו ויקבעו הסדרים שחורגים מגדר ההסמכה שניתנה כאן, אבל הגדרה של חומרים מסוימים כחומרים שאין לשלב אותם בתעשייה המקומית, אני לא חושבת שיש גם בקביעה שלהם במסגרת תקנות, ודאי לא תקנות שנעשות בדרך שבוצעה כאן, שזה גם בהתייעצות עם שר התמ"ת וגם באישור ועדה, וודאי שכל הקולות יישמעו.
אתי בנדלר: אני בכוונה העמדתי את השאלה הזאת בדרך שהעמדתי, האם מדובר בהסדרים ראשוניים, ולדעתי זה בהחלט נושא שראוי להיקבע בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם קביעת תקנות בוועדת כלכלה זה לא הליך- - -
איילת רוש: אני מקבלת את ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני קראתי את הנייר שלך, כתבת שאת רוצה הליך מוסדר, פתוח, אין יותר פתוח מפה, ברור לציבור, ולא במסלול של אישור ועדה בכנסת בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: אישור ועדה בכנסת זה אחד התהליכים שיותר מעמיקים מהמליאה, בוא נגיד.
כרמל שאמה-הכהן: במליאה אפשר שיקרו טעויות.
איילת רוש: טוב, תודה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 41 - רוב הסעיף אושר הסעיף אושר.
כרמל שאמה-הכהן: הרעיון הוא התלבטות לגבי אישור ועדה, אבל לא קריטי במקרה הזה.
אתי בנדלר: מה הסיבה שהחלטתם לא לבקש אישור ועדה לסוג כזה של- - -?
יהושע פדרסון: אני אגיד ככה, יש כבר בעצם סימנים מוסכמים באירופה שבחלק מהחקיקות והדירקטיבות קובעים אותם כבר בחקיקה כחובה, בתוספת יש סימן מוסכם למכירים אותו.
אתי בנדלר: בחקיקה הראשית.
יהושע פדרסון: כן, זה סימן מוכר ומוסכם.
יהושע פדרסון: אנחנו חשבנו שזה לא יהיה נכון לקבוע את הסימן הזה בחוק משיקולים שונים, גם כי זה הרבה שוק של יבוא שממילא הוא מסומן בזה.
יהושע פדרסון: - - -איזה שהוא סעיף שאם יהיה, בכל מקרה זה יהיה משהו טכני, ממש פירוט סימון איזה שהיא צורה עושים בו.
יהושע פדרסון: יש כמה דוגמאות כאלה, יש דוגמה אחת עיקרית של מיכל אצירה עם איקס עליו, הוא סימן מקובל, וזה עניין די טכני של הסימון, איזה סימון, איזה גודל ואיפה הוא יהיה על המוצר.
אתי בנדלר: תקנות כאלה הן בדרך כלל באישור ועדה, אבל אם היושב ראש חושב שזה מיותר, אז אפשר להמשיך הלאה.
חיים ישר: בחוק האריזות זה באישור ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מישהו שדורש שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה?
רז הילמן: כל מה שהוא סימון משפיע על היבואנים ואפשר ל- - -
כרמל שאמה-הכהן: זה מצריך שהסעיף הזה יעבור הליך בוועדה?
גלעד ארדן: זה נחשב פתיחה של ההסכמות, כי חשבתי שהגענו להסכמות ולא העליתם את זה מול המשרד.
גלעד ארדן: אם אתה דורש, אדוני היושב ראש- - -
כרמל שאמה-הכהן: לא רק שאני לא דורש, אני אמרתי שלהיפך, אני לא רואה בזה משהו ש- - - אבל שאלתי אם מישהו- - -
גלעד ארדן: אני אומר עוד פעם, אם היה מדובר באיזה שהוא רצון של המשרד, או לפעמים יש, אני יודע, של סיגריות- - - זה באמת משהו מאוד מאוד מקצועי, זה לא שיש פה איזה מרחב שיקול דעת אדיר או איזה שהוא ידע מקצועי אצל חברי הוועדה שניתן לעשות איתו בקרה.
גלעד ארדן: אלה חומרים כימיים- - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אמרתי, הגישה הבסיסית שלי שלא צריך, שאלתי אם יש מישהו שחושב אחרת.
יערה למברגר: בגלל העונשין, במילא זה יגיע לוועדה, אני חושבת.
אתי בנדלר: זה סעיף עונשין?
אתי בנדלר: אז זה יגיע כך וכך, אז השאלה אם לא כדאי לכתוב את זה במפורש.
אתי בנדלר: אני לא ידעתי שזה בין הסעיפים של אי סימון, בהתאם לכך זה נחשב לעבירה פלילית.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רואה, כבוד השר?
גלעד ארדן: מה אני רואה?
גלעד ארדן: שהמשרד שלי שולח לטעון טענות בעלמא ושהוא- - -
כרמל שאמה-הכהן: מתרסק על הקיר.
גלעד ארדן: זה מה שאני רואה.
כרמל שאמה-הכהן: אז הצעת השר תתקבל, זה יהיה באישור הוועדה.
גלעד ארדן: אני מתרגל את כישוריי כעורך דין, אולי אני אצטרך לחפש עבודה בקרוב אחרי הבחירות.
כרמל שאמה-הכהן: אין סכנה כזו, אדוני השר.
כרמל שאמה-הכהן: מקומך מובטח.
גלעד ארדן: זה תלוי אם נעביר את החוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 42 - רוב הסעיף אושר אושר באישור הוועדה.
יורם הורביץ: לפני סעיף העונשין אנחנו רוצים להכניס את הסעיף שהגענו בו בהסכמה בנושא העסקת אנשים עם מוגבלויות והניסוח שאנחנו מציעים.
גלעד ארדן: זה ניסוח תקדימי.
גלעד ארדן: אין את זה בשום חוק אחר, נכון?
גלעד ארדן: אני רק רוצה שיהיה ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בוועדת הכלכלה בתקדימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בחוק הזה יש באמת כמה תקדימים.
כרמל שאמה-הכהן: אחד תלוי באוויר, התקדים שאת מדברת עליו, של איסור העסקת מסתננים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי שתלוי באוויר זה שר התמ"ת.
יורם הורביץ: הניסוח הוא כלהלן: "גוף יישום מוכר יפעל לקידום הייצוג ההולם של אנשים עם מוגבלות בקרב עובדיו ובקרב עובדי הגופים המתקשרים עמו בהתאם להוראות סעיף 9 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות".
גלעד ארדן: רגע, וגם את הסעיף שאם זה מייקר עד 15% אז העירייה נושאת בפער.
אתי בנדלר: אני לא מוצאת הנוסח הזה.
גלעד ארדן: טוב, ג'וש, תתחיל להקריא את העונשין עד שהיא תחזור.
יהושע פדרסון: (מקריא): "פרק ח': עונשין.
גלעד ארדן: (12א) הסכמנו להוריד?
גלעד ארדן: משרד המשפטים, אתם עומדים על דרישתכם?
גלעד ארדן: טוב, אז אנחנו מורידים את (12א).