GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: הארכנו גם אם היה צריך.
יצחק וקנין: האם אתם אומרים ששנה זה לא מספיק?
אורנה גולדמן: לא.
אורנה גולדמן: שנה וחצי.
אורנה גולדמן: האם חצי שנה לייבוא מקובל עליכם?
יצחק וקנין: סגרנו לגבי הייבוא.
יצחק וקנין: אני מוכן לתת שנה וחצי.
דן עפרוני: כשאני שם הזמנה לאחד מהמפעלים של פיליפס לוקח חודשיים להכין קונטיינר.
דן עפרוני: ההזמנה שלי כבר רצה אצלם בצינור.
דן עפרוני: מכינים לי כרגע מכולה שיוצאת עוד חודש.
דן עפרוני: אני משנע אותה בים.
דן עפרוני: שחרור של סחורה הוא בפרק זמן של 4 חודשים .
דן עפרוני: איך שהיא מגיעה לארץ אסור לי..
יצחק וקנין: בכל מקרה אתה תהיה כבול בפרק הזמן, זה לא ישנה לך.
יצחק וקנין: גם אם תקבל 6 חודשים יש לך שנה וחצי מהיום להיפטר מהסחורה שלך.
דן עפרוני: הבקשה היא של חצי שנה ושנה וחצי.
יצחק וקנין: אני נותן לך חצי שנה ושנה וחצי.
אדי בית הזבדי: אני חושב שהכניסה לתוקף של חצי שנה זה ממש לא נכון.
אדי בית הזבדי: מה שיקרה הוא שהיום הם יוציאו הזמנות, אבל יקבלו אותן רק בעוד 4,5 חודשים.
יצחק וקנין: בכל מקרה תוך שנה וחצי הוא חייב להיפטר מהסחורה.
יצחק וקנין: אם הוא לא ייפטר מהסחורה הוא בבעיה.
דוד רודיק: צריך לעצור את הייבוא כמה שיותר מוקדם.
דן עפרוני: ברגע שנצא מהישיבה נתכתב עם המפעלים על-מנת לעצור.
דן עפרוני: מה שמוכן אמור להישלח.
אורנה גולדמן: יש לנו סחורה מוכנה.
דן עפרוני: זאת סחורה שהכנסנו לישראל בגלל הכיתוב בעברית שהכרחתם אותי לשים.
דן עפרוני: היא לא יכולה להימכר למקום אחר, כבר ייצרו אותה.
אדי בית הזבדי: יש לך 4 חודשים.
אורנה גולדמן: נריב על חודשיים?
אורנה גולדמן: אנחנו לא מדברים על עוד שנה של ייבוא, אנחנו מדברים על עוד חצי שנה של ייבוא.
: הבקשה היא חצי שנה ושנה וחצי לגמור את המלאים, אחרת אתם גורמים למצב שיש לי משלוח בדרך ואיך שהוא מגיע לפתחי ישראל הוא אסור.
יוחנן בורשטין: אני לא חושב שנכון להאריך את התקופה, ולו מהסיבה שהתקנות האלו היו לפני שנה.
יוחנן בורשטין: כולם יודעים שהתקנות האלו בצנרת.
יוחנן בורשטין: בשנה שעברה הוטל על משרד האנרגיה – הייתי פה בישיבה – לתאם את זה עם היבואנים.
יוחנן בורשטין: כל השחקנים בענף, כל קובעי המדיניות ידעו שהתקנות האלו יוצאות מתי שהוא לפועל.
יוחנן בורשטין: עכשיו לבוא ולדחות את זה בעוד חצי שנה בטענה שדברים בדרך זה אולי נכון, אבל גם צריך לדעת שכולם ידעו את זה.
יוחנן בורשטין: אי אפשר עכשיו, בשנייה האחרונה, לגלגל עיניים.
יוחנן בורשטין: אם נאריך את הזמן אנחנו נייצר יותר חשמל, נזהם יותר את האוויר.
יוחנן בורשטין: צריך להבין שאמנם יש פה יבואנים שחלקם רציניים, אבל יש גם שחקנים פחות רציניים שמביאים סחורה הרבה פחות טובה.
יוחנן בורשטין: אם נפתח את הדלת תמשיך להגיע סחורה לא טובה.
יוחנן בורשטין: לגבי ההערה של היועצת המשפטית בנוגע למילים "לא ייבא אדם לשם עיסוקו".
יוחנן בורשטין: אני חושב שזאת תהיה טעות לעשות את הדבר.
יוחנן בורשטין: זה נכון שאנחנו מטילים פה על האזרח לגשת ולקנות את התקן ב-40 שקל.
יוחנן בורשטין: אני לא מזלזל בזה, כי גם אני כשאני צריך חומר ממכון התקנים אני צריך ללכת לקנות.
יצחק וקנין: השאלה כמה עולה החומר במכון התקנים.
יוחנן בורשטין: לא משנה.
יצחק וקנין: מה זה לא משנה?
יוחנן בורשטין: בואו נהיה כנים.
יוחנן בורשטין: אם יבוא עכשיו מישהו ויקנה באינטרנט 4 נורות לייבוא אישי בשבילו, כנראה שלא יגיע הפקח של משרד האנרגיה והמים כדי לאכוף.
יוחנן בורשטין: כנראה שאף אחד לא ידע מזה.
יצחק וקנין: אני חושב שאין סבירות שהוא יעשה דבר כזה.
יוחנן בורשטין: גם ככה הסבירות נמוכה.
יצחק וקנין: תעלה דברים שאני יכול לקבל, אל תעלה דברים שאני לא אקבל.
יצחק וקנין: נותנים לך רשות דיבור לא בשביל שתגיד סתם דברים כי נוח לך להגיד אותם.
יוחנן בורשטין: זה לא נוח.
יצחק וקנין: אדם יקנה באינטרנט 4 נורות כדי לייבא?
יוחנן בורשטין: זה מה שהיועצת המשפטית אמרה.
יצחק וקנין: תדבר לגופו של עניין לגבי העניין של הפרסום או אי הפרסום דרך מכון התקנים.
יצחק וקנין: מה העלויות של הדבר הזה?
יצחק וקנין: כמה האזרח צריך לשלם עבור זה?
יוחנן בורשטין: תקן יכול לעלות בין 30 ל-100 שקל.
קריאה: תקן עולה בין 300 ל-500 שקלים.
קריאה: אתה יכול לראות אותו באינטרנט ב-30 שקל.
קריאה: רק את 2 העמודים הראשונים שלו.
יצחק וקנין: אני סומך עליך שאתה בקיא בנושא של איכות הסביבה, אבל אני רואה שהבקיאות שלך בנושא הזה היא לא..
יצחק וקנין: אני רואה פה שהמחיר הוא 275 שקל.
קריאה: חלק אחד.
יצחק וקנין: חוק ישראלי בשפה האנגלית.
יצחק וקנין: מדובר על חלק אחד.
קריאה: לפני מע"מ.
יצחק וקנין: סך הכל כולל מע"מ זה 319.
דן עפרוני: עם כל התוספות.
יוחנן בורשטין: ההערה של היועצת המשפטית התייחסה למקרה שבא אדם פרטי.
יוחנן בורשטין: אנחנו לא נהפוך אותו לעבריין.
יצחק וקנין: זה זניח.
יצחק וקנין: תתייחס למה שצריך.
יוחנן בורשטין: בגלל הזניח הזה אנחנו פותחים פתח להרבה דברים אחרים שאנחנו לא רוצים שיקרו.
יצחק וקנין: אני לא פותח שום פתח.
יוחנן בורשטין: אנחנו רואים את זה אצלנו במשרד.
יובל אביעד: אדוני היושב-ראש, רק לדייק בדברים.
יובל אביעד: חוק התקנים יוצר הסדר מיוחד לעיון בתקנים.
יובל אביעד: ניתן לעיין בתקנים במשרדי הממונה על התקינה ובספריית מכון התקנים בחינם.
יובל אביעד: לא חייבים לרכוש את התקן, אפשר גם לבוא ולעיין בו.
יובל אביעד: כדאי שהדברים ייאמרו גם בהקשר הזה.
יובל אביעד: כשמדברים על מחירים צריך לדעת שיש גם דרך אחרת, יש את דרך העיון.
יצחק וקנין: מה אתם אומרים לגבי החודשים?
יצחק וקנין: זה מה שנשאר במחלוקת.
אדי בית הזבדי: 4 חודשים לייבוא זה סביר.
יצחק וקנין: רבותיי, 5 חודשים לייבוא, שנה וחצי למלאי.
יצחק וקנין: תקריאו את התוספת.
שבתי אלבוחר: תוספת (תקנה 2) דרישות ליעילות אנרגטית של נורה.
שבתי אלבוחר: סוג הנורה.
שבתי אלבוחר: נורה פלואורנית בכל הספק חשמלי.
שבתי אלבוחר: קריטריון ליעילות אנרגטית.
שבתי אלבוחר: יש פה נוסחה מתמטית שאני לא מתיימר.
אביגל כספי: בדיון שהיה בשנה שעברה לגבי נורות ליבון ביקשו שבקריטריון תהיה דרגה של c,b, a.
אביגל כספי: האם זה משהו שנדרש גם הפעם?
דוד רודיק: הפעם לא צריך.
דוד רודיק: זה מהתקן.
דוד רודיק: הקריטריון הזה מופיע בתקן.
אביגל כספי: גם מבחינת היצרנים או היבואנים?
יצחק וקנין: אוקי, רבותיי, עוד הערות?
יצחק וקנין: אני מצביע על התקנות כפי שאמרנו, כולל התיקונים.
גרגורי גרוזמן: הנוסחה הזאת מגדירה דירוג a, אבל התקן מגדיר גם דירוגים יותר נמוכים של f, d, c, b.
גרגורי גרוזמן: השאלה אם צריך רק דירוג a, או שגם אפשר לאשר דירוגים יותר נמוכים.
יצחק וקנין: תסבירו לי מה ההבדל בין הדירוגים.
גרגורי גרוזמן: ההבדל בין הדירוגים היא יעילות אנרגטית.
גרגורי גרוזמן: a זאת היעילות הכי גבוהה, זאת אומרת הנורה הכי חסכונית, דירוג b זאת יעילות אנרגטית קצת פחות, c עוד קצת פחות, עד ל..
יצחק וקנין: העיקר שהם עומדים בתקן במרווח.
גרגורי גרוזמן: כן.
אדי בית הזבדי: יש הבדל בין התקן לתקנות.
אדי בית הזבדי: התקן קובע איזה שהוא סטנדרט מסוים.
אדי בית הזבדי: התפקיד שלנו כמשרד אנרגיה הוא לצמצם את המרווחים.
אדי בית הזבדי: אם ב-e, f או g זה בערך 40 לומן לואט ואני רוצה 60 לומן לואט, אז אני לא שם.
אדי בית הזבדי: הם גם לא יתלוננו כי אז לא צריך את התקנות.
יצחק וקנין: אני מצביע על התקנות כולל התיקונים.
יצחק וקנין: בעד – פה אחד התקנות אושרו, רבותיי.
יצחק וקנין: אני מודה לכולכם.
חמד עמאר: בוקר טוב לכולם, אני רוצה לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בהבעת תנחומים למשפחה שזוג ההורים ו-6 מילדיהם נהרגו הלילה בדרך לטבריה.
חמד עמאר: מדובר בתאונה מזעזעת.
חמד עמאר: אני מאמין שנצטרך עוד לרדת לעומק הדברים ולסיבות התאונה.
חמד עמאר: אנחנו מקיימים את הישיבה היום בנושא הערכות משרד התחבורה להעלאת רמת הבטיחות בדרכים.
חמד עמאר: קיימתי ישיבות עם המדען הראשי של משרד התחבורה , ד"ר אמיר זיו-אב.
חמד עמאר: הוא העלה בפני כמה דברים שיכולים לעזור בכל הנושא של הבטיחות בדרכים, אם זה בעלויות מינימאליות, בהסברים פשוטים.
חמד עמאר: אם נבצע את הדברים האלה נוכל לחסוך בחיי אדם.
חמד עמאר: אני רוצה לפתוח את הישיבה במצגת שהוא יציג לנו.
חמד עמאר: אחרי זה נקיים את הדיון.
חמד עמאר: אנחנו אמורים לקיים גם דיון בנושא של דרכי הגישה לבתי הספר.
חמד עמאר: אנחנו נשלב את שני הדיונים יחד.
חמד עמאר: יש לנו שעה וחצי.
חמד עמאר: נעשה את זה מעמיק.
חמד עמאר: נתחיל במצגת של המדען הראשי.
אמיר זיו-אב: אני רוצה לתת דגש – זה לא במקום כל מה שמתקיים בתחום הבטיחות בדרכים על ידי משרד התחבורה, על ידי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים ועל ידי גורמים נוספים כמו אור ירוק - למה שאני קורא תקציבים מינימאליים בלוח זמנים קצר.
אמיר זיו-אב: אם מנקים את כל הפינות אפשר לחסוך עוד כמה עשרות הרוגים בשנה.
אמיר זיו-אב: כשאנחנו מדברים על עשרות הרוגים בשנה, אנחנו מדברים על מאות פצועים קשה ואולי על אלפי פצועים קל.
אמיר זיו-אב: זה מאוד משמעותי.
אמיר זיו-אב: בטיחות התחבורה בישראל, וזה ממש לא על רקע התאונה שקרתה, מבחינת כמות הנפגעים ביחס לנסועה היא במצב ממוצע של מדינות ה-OECD.
אמיר זיו-אב: אנחנו דומים לגרמניה, דומים לצרפת, דומים לאנגליה.
אמיר זיו-אב: ברמה סטטיסטית אנחנו בהחלט בסדר גמור, אבל כל מקרה לגופו זה אסון אין סופי שעליו אנחנו מדברים.
אמיר זיו-אב: אם היינו היום ברמת הבטיחות כמו שהיינו בשנת 1973 – אני מכיר את הסטטיסטיקות מאז – ביחס לנסועה שהייתה אז, היינו היום עם 3000 הרוגים בשנה, לא עם 350.
אמיר זיו-אב: זה מראה מה ההתקדמות שהמדינה עברה בתחום הבטיחות בדרכים.
אמיר זיו-אב: אני תיכף אפרט ממה זה נובע.
אמיר זיו-אב: ההשקעות בנושאים האלה מוצדקות כלכלית.
אמיר זיו-אב: אם שוכחים לרגע את החלק האנושי, שהוא העיקר, ומתייחסים רק לחלק הקר, היבש של העלות, אז כל השקעה כנראה מוצדקת.
אמיר זיו-אב: אני רוצה בכמה מילים לומר ממה מורכבת הבטיחות, להתייחס לאיזה גורמים יותר ולאיזה גורמים פחות יש השפעה על מספר התאונות ועל חומרת התאונות.
אמיר זיו-אב: קודם כל יש את התנהגות הנהגים.
אמיר זיו-אב: אם כולם היו נוסעים כמו שאני באופן סובייקטיבי חושב שאני נוהג הייתי מוותר לכולם, שיחתכו איך שהם רוצים וכך כנראה שרק בנהיגה אפשר בתשתיות הקיימות, במכוניות הקיימות שכמעט ולא יהיה אף נפגע בתאונת דרכים, אבל אנחנו מתייחסים לאוכלוסייה רגילה.
אמיר זיו-אב: מה שחשוב זה הנסועה ביחס לשטח הכבישים, כמה אנחנו צפופים.
אמיר זיו-אב: אם היינו היום חצי מהנסועה כנראה שהיו הרבה פחות תאונות.
אמיר זיו-אב: דרך אגב, לא יחס ישר, כי לפעמים דווקא גודש גורם לנסיעה איטית ואז התאונות שם קלות יחסית.
אמיר זיו-אב: בשטח הכבישים במדינת ישראל נוסעים בשנה כ-50 מיליארד קילומטר.
אמיר זיו-אב: בשטח הנתון איכות התשתיות, שזה כבישים, מעקות בטיחות, תאורה, מחלפים, רמזורים הם גורם משמעותי.
אמיר זיו-אב: על מהירות הנסיעה נדבר יותר מאוחר.
אמיר זיו-אב: גם רמת הבטיחות האקטיבית והפאסיבית של כלי הרכב, עד כמה בסיטואציה נתונה אפשר עוד למנוע תאונה וכאשר קורת תאונה מה מידת הפגיעה.
אמיר זיו-אב: אני רוצה גם לעשות זום בסוף ההרצאה על הנושא של שימוש ברכב דו-גלגלי, כי רמת הסיכון בו היא נוראית.
אמיר זיו-אב: כשאני מסתכל על שני הגורמים העיקריים, שזה רמת כלי הרכב והתשתיות, אפשר לראות איך מדינת ישראל השתפרה.
אמיר זיו-אב: אם לא היינו עושים כלום אלא רק מגדילים את שטח הכבישים ונשארים באותה רמת כלי רכב ותשתיות כמו בשנת 73, שזה לפני 40 שנה, לא היינו עם 350 הרוגים אלא עם 3000.
אמיר זיו-אב: צריך לעשות כל מאמץ להוריד כמה שניתן.
אמיר זיו-אב: הגורם העיקרי זה התשתיות.
אמיר זיו-אב: חלה מהפיכה עצומה בתחום התשתיות במדינת ישראל.
אמיר זיו-אב: פעם היינו מקטרים על הכבישים בישראל.
אמיר זיו-אב: היום חלק מהכבישים בישראל הם בחזית הרמה העולמית.
אמיר זיו-אב: הנושא השני זה רמת הבטיחות של כלי הרכב שהשתפרה מאוד.
אמיר זיו-אב: משקלו של גולף שנת 75 היה 700 קילו.
אמיר זיו-אב: הגולף של היום, שנמכר לאותה קבוצת לקוחות, שוקל 1250 ומעלה.
אמיר זיו-אב: יש שם אמנם יותר אבזור, אבל חלקו לא בטיחותי.
אמיר זיו-אב: אם הוא עלה ב-80% במשקל זה מראה עד כמה הייתה תמורה בכלי הרכב.
אמיר זיו-אב: לפי דעתי התשתיות הן מספר אחת בשיפור הבטיחות, כלי הרכב הם מספר שתיים.
אמיר זיו-אב: אני חושב שגם התנהגות הנהגים, כולל מה שהם שומעים כל הזמן מהרשות לבטיחות בדרכים, משפיעה.
חמד עמאר: אני מציע שניכנס לעומק הדברים, כי אני רוצה לקיים דיון בנושא, לא רק לראות מצגת במשך שעה וחצי.
אמיר זיו-אב: אני לא אפרט עכשיו, אני רק אראה מודל כמה להשקיע ובמה.
אמיר זיו-אב: אני רוצה לומר משהו שהוא קצת פילוסופי.
אמיר זיו-אב: אנחנו יודעים שלמרות מצבנו שהוא בסדר בנושא של סטטיסטיקה של נפגעים אנחנו די אלופי העולם המערבי בהידרסות אנשים במעברי חצייה.
אמיר זיו-אב: אפשר עכשיו לראות במשך 3 שנים כמה אנשים נדרסו, באיזה מעברי חצייה, באיזה מהירויות, באיזה נסיבות, באיזה גילאים, מה מצב התאורה.
אמיר זיו-אב: אפשר פשוט לקחת את מספרי הגינה ולגזום את כל השיחים שמסתירים את מעברי החצייה, לעקור את העצים ששתלו בדיוק לפני מעברי החצייה.
אמיר זיו-אב: יכול להיות שנחסוך את המוות של 10 אנשים בלי שום מחקר.
אמיר זיו-אב: אני לא נגד מחקר, אבל יש הרבה דברים פשוטים מהסוג הזה.
אמיר זיו-אב: אם אני מסתכל על כל התאונות הגדולות שקרו לאחרונה, כמו למשל הכור הגרעיני בפוקושימה, הצ'לנג'ר, קולומביה, גשר המכבייה, התאורה בהר הרצל לפני כמה שבועות, אז זה הכל לא אסונות שהסטטיסטיקה אומרת עליהם משהו, זה הכל מה שאני קורה ניתוח אופני כשל.
אמיר זיו-אב: על זה אני רוצה לתת את הדגש.
אמיר זיו-אב: אני אדלג על שני שקפים שרציתי במילה לומר איך הטכנולוגיה החדשנית העתידית בנושא ניהול ובקרת תנועה תורמת לבטיחות.
אמיר זיו-אב: אודות לטכנולוגיה מאוד מאוד זמינה יהיה הרבה יותר קל להשתמש בתחבורה ציבורית, שנעשים עכשיו מאמצים להגביר אותה.
אמיר זיו-אב: אני לא אתייחס לתשתיות, כמו הדוגמה להפרדה מפלסית או צומת ומחלף שהם הפתרון היעיל והבטוח ביותר במקרה של דרך ראשית עם דרך משנית.
אמיר זיו-אב: אני עובר לדוגמאות בתקציבים נמוכים.
אמיר זיו-אב: יש את מה שנקרא פסי ההרעדה.
אמיר זיו-אב: זה קרצוף של חריצים בשוליים.
אמיר זיו-אב: זה אלמנט בטיחותי מאוד מאוד יעיל שהוכח.
אמיר זיו-אב: בישראל קשה להגיד שהוא הוכח, אבל הוא נוסה על ידי רשויות הדרך - מע"צ וכביש 6.
אמיר זיו-אב: בארצות הברית יש ניסיון רב.
אמיר זיו-אב: אם בשול הדרך בכביש 3 לפני כחצי שנה היה מסלול מקורצף, מסלול הרעדה, ההרגשה שלי היא שהפיאט שבו האדם נרדם לא הייתה דורסת את רוכבי האופניים, כי לאדם היה איזה 200 מטר להרגיש שהרכב רועד כדי לתקן.
אמיר זיו-אב: זו לא שינה עמוקה, זו מן הרדמות של רגע.
אמיר זיו-אב: מה שעשינו בדבר הזה, ופה אני מנצל את תפקידי כיושב-ראש ועדת ההתקנים, הבטיחות והניסויים הבין משרדית, זה שהפכנו את הדבר הזה ממש בשבועות האחרונים.
אמיר זיו-אב: אנחנו הולכים לגרום לכך שזה יהיה כהנחיות לתכנון כבישים.
אמיר זיו-אב: תדעו רק כמה זה עולה.
אמיר זיו-אב: זה פחות מ-10 אלפים שקל לקילומטר.
אמיר זיו-אב: אלה הנתונים של מע"צ.
אמיר זיו-אב: זה משהו שעולה 0 אבל יכול לתת המון.
אמיר זיו-אב: זה נושא שאנחנו מקדמים לא באופן מזדמן, לא כניסוי, אלא כהנחיות תכנון לדרך.
אמיר זיו-אב: אנחנו נוציא אותן בצורה פורמאלית.
חמד עמאר: זה קיים היום בהרבה כבישים.
אמיר זיו-אב: זה קיים בצורה מזדמנת, לא כהנחיות.
אמיר זיו-אב: יש מקומות מקומיים שאולי יש איזה סימן שאלה.
אמיר זיו-אב: אולי פתאום זה יכול לגרום להחלקת אופנוע או משהו.
אמיר זיו-אב: יש מספיק מקומות שאין שום סימן שאלה ואפשר ליישם את זה.
אמיר זיו-אב: זאת הכוונה.
אמיר זיו-אב: המשרד הולך ליישם את זה עם רשויות הדרך, כמו מע"צ, כביש 6 והחברות האחרות.
אמיר זיו-אב: נושא נוסף שרציתי לעורר אותו והתחלנו במשרד לטפל בו..
אמיר זיו-אב: אני חושב שכל מי שקצת מרגיש נהיגה או רכב יודע שלפעמים עוברים על יד משאית או עוקפים אותה וזה די מפחיד.
אמיר זיו-אב: מי שמודע אומר שאולי הוא לא יעקוף בסיבוב כי המטען יישמט מהמשאית.
אמיר זיו-אב: יש פה לסגור הרבה פערים לא רק בארץ אלא גם בעולם.
אמיר זיו-אב: החלטנו לקדם את הנושא הזה יחד עם כל הגורמים המעורבים, שזה המשרד, הרשות, המשטרה.
אמיר זיו-אב: יש פה צילום מתל-אביב.
אמיר זיו-אב: מדובר במשאית שלוקחת ברזלי בניין שבולטים שני מטר מהמשאית עם משולש אזהרה עליהם.
אמיר זיו-אב: הכל חוקי.
אמיר זיו-אב: לפעמים יש משאיות שיש בהן ברזלים שנראים כמו שיפודים שבולטים.
אמיר זיו-אב: מול הסנוור של השמש אי אפשר לראות אותם.
אמיר זיו-אב: גם בחושך אי אפשר לראות אותם.
אמיר זיו-אב: אם נהג האוטובוס לא שומר מרחק הוא יכול לשפד 7 אנשים: את עצמו, את 4 היושבים מאחוריו, את המדריך ואת שני היושבים מאחורי המדריך.
אמיר זיו-אב: 7 אנשים משופדים רק בגלל שהנהג לא שמר מרחק.
אמיר זיו-אב: צריך לזכור שהכל עומד בתקנות.
אמיר זיו-אב: זה דבר שצריך לסגור בו פערים.
אמיר זיו-אב: התחלנו לטפל בזה.
אמיר זיו-אב: תסתכלו בתמונה שיש משמאל, של המשאית עם גלילי הנייר.
אמיר זיו-אב: הם קשורים.
אמיר זיו-אב: אפילו המשטרה לא יודעת מה להגיד על דבר כזה.
אמיר זיו-אב: זה לא מנוגד לכלום, אבל אם המשאית עושה סטייה הכי קטנה של תמרון, הגליל הזה נשפך ומוחץ את המכונית שלידו – במקרה הזה זאת סובארו- לא פחות מהכבאית שהתהפכה בשבת בכפר סבא.
אמיר זיו-אב: ישנו מעלון.
אמיר זיו-אב: מדובר במוצר מעולה.
אמיר זיו-אב: אני לרגע לא חושב שצריך לוותר עליו.
אמיר זיו-אב: כשמשאית פורקת מטען, שזה כמו פח בגובה העיניים, רוכב אופניים או מכונית לא יכולים לראות את זה כי זה לא מסומן.
אמיר זיו-אב: הם גם לא יכולים להיערך בהתאם.
אמיר זיו-אב: יש מאות משאיות עם המתקנים האלה.
אמיר זיו-אב: לפי דעתי יש אולי יותר ממאות משאיות חלוקה.
אמיר זיו-אב: יכול להיות שצריך להקפיד כאן יותר על סרט סימון גמיש שאפשר להוריד לרצפה.
אמיר זיו-אב: זה צריך להיות סרט צהוב שחור בתחום הסימון.
אמיר זיו-אב: בשביל לסכם את הנושא של שרשרת הבטיחות בהובלה אני רוצה להגיד למה אנחנו בכלל תוקפים את הבטיחות בהובלה.
אמיר זיו-אב: התנועה מאוד צפופה ומעורבת במשאיות.
אמיר זיו-אב: הריתום לא טוב.
אמיר זיו-אב: מטענים חורגים גורמים להגדלת הסיכוי לתאונה, להגברת חומרת התאונה.
אמיר זיו-אב: אנחנו רוצים לטפל בשני הדברים.
אמיר זיו-אב: כשמסתכלים על כל השרשרת יש פה את הבסיס החוקי.
אמיר זיו-אב: האחראי היחיד בחוק כפי שאני הבנתי אותו זה הנהג.
אמיר זיו-אב: הנהג אחראי שהמטען לא יישמט.
אמיר זיו-אב: לפעמים לרתום זה הרבה יותר מנהג.
אמיר זיו-אב: את ההנחיות יש לתגבר, לתגבר את ההדרכה, לתגבר את הידע, לאמץ תקנים.
אמיר זיו-אב: לא צריך להמציא כלום, צריך לאמץ תקנים קיימים - אירופאיים למשל - להכשיר נהגים ולפקח.
אמיר זיו-אב: זה נושא שאפשר לעשות בו הרבה, כי הוא נמצא במצב מאוד לא מספק.
אמיר זיו-אב: יש הרבה מלכודות ברחובות.
אמיר זיו-אב: כל זה אתגר לרשויות המקומיות.
אמיר זיו-אב: התחלנו את זה יחד עם מנכ"ל הרשות ועם ראש עיריית גבעתיים.
אמיר זיו-אב: אתם כולכם מכירים את השערים הסובבים האלה שנמצאים.
אמיר זיו-אב: רוב האנשים לא מבינים בחוט הברזל שקושר את השערים לשיח.
אמיר זיו-אב: אם במקרה גזמו את השיח והשער קצת מסתובב, הוא יכול לשפד מכונית.
אמיר זיו-אב: מה שאני מראה לכם פה זאת מכונית ששופדה ליד סוכנות קרסו.
אמיר זיו-אב: במקרה הזה לא נהרגו אנשים.
אמיר זיו-אב: אסור לסמוך על זה שחוט הברזל קשור.
אמיר זיו-אב: זה בחינם.
אמיר זיו-אב: זה רק עניין של מודעות.
אמיר זיו-אב: אין רוע לב במי ששם שער כזה, אבל זה באפס כסף יורד.
אמיר זיו-אב: תסתכלו על מה שעשו נגד עליית מכוניות בשדרות נורדאו בתל-אביב .
אמיר זיו-אב: בלילה לא רואים את הצינור הזה.
אמיר זיו-אב: למי שהולך לכיוון הכביש כדי לחצות אותו - התנסיתי בזה - נתפסות הרגלים וכמו מחוגה הוא נופל לתוך הכביש ונדרס.
אמיר זיו-אב: עיריית תל אביב התקינה את זה מאוד ברצינות.
אמיר זיו-אב: יש פתרונות יותר טובים.
אמיר זיו-אב: יש עמודים ורטיקליים שמסומנים לא בצבע ירוק במובן המסר שאנחנו ירוקים, אלא בצבע בולט.
אמיר זיו-אב: זה מונע את המכוניות ולא מכשיל אנשים ליפול לתוך מסלול הנסיעה.
אמיר זיו-אב: אני מדבר על אי המודעות הזאת שגובה כמה עשרות אנשים בשנה.
אמיר זיו-אב: ברור שכמה עשרות אנשים בשנה משלמים במוות, כמה מאות בפציעה לא קלה בגלל כל השטויות האלו של חוסר מודעות.
אמיר זיו-אב: סביב ירושלים יש תשתיות מפוארות ביותר מבחינת בטיחות וזרימת תנועה.
אמיר זיו-אב: יש את הכניסות לירושלים דרך הר חוצבים, בגין.
אמיר זיו-אב: אני חושב שחבר הכנסת עמאר מכיר את זה יותר טוב מכולם בתור איש מע"צ לשעבר,נכון?
חמד עמאר: אני עבדתי במע"צ, אתה צודק.
אמיר זיו-אב: אני חושב שאתה יכול להעריך את התשתיות שיש בכלל וסביב ירושלים בפרט.
חמד עמאר: אני יודע להעריך היום את התשתיות שיש.
חמד עמאר: אני רואה את השינוי שחל מבחינת התשתיות במדינת ישראל.
חמד עמאר: קפצנו צעד אחד קדימה ב-10 השנים האחרונות.
חמד עמאר: אני חושב שאנחנו הולכים ומתקדמים מבחינת התשתיות.
חמד עמאר: בזה אנחנו יכולים לחסוך הרבה חיי אדם.
חמד עמאר: אנחנו צריכים להתמקד הרבה מאוד היום בחינוך ובהסברה.
חמד עמאר: אלה שני הנושאים שהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים צריכה לקחת על עצמה, כי מע"צ עושה את העבודה שלו בצורה הכי טובה שיש.
חמד עמאר: איפה שאתה עובר אתה רואה עבודה, אתה רואה התקדמות.
חמד עמאר: כשאתה רואה שלט שעליו רשום שמסיימים באוגוסט, פתאום במאי כבר מסיימים.
אמיר זיו-אב: אני תולה בזה את עיקר ההורדה של פוטנציאל התאונות.
אמיר זיו-אב: התוצאה, שהיא טובה רק סטטיסטית, של 350 הרוגים זה עכב כל הגורמים, בעיקר התשתיות.
אמיר זיו-אב: סביב ירושלים יש מערכת כבישים מפוארת שאני משתמש בה כל יום.
אמיר זיו-אב: תראו את היציאה מבגין לכיוון תל אביב.
אמיר זיו-אב: סיבוב יוצא מן הכלל.
אמיר זיו-אב: באה העירייה ושתלה שם צמחייה יפה כדי שתסתיר את שדה הראייה, תמחק את שדה הראייה.
אמיר זיו-אב: במקום שיהיה שם שדה ראייה של 70 מטר קדימה, יש שם שדה ראייה של 20 מטר קדימה.
אמיר זיו-אב: אם מכונית נתקעה במסלול הימני, אז אלה שנוסעים אחריה מתנגשים בה, אלא אם הם נוסעים במהירות כזאת שהם מתחילים לצפצף כמו המקרה שלי.
אמיר זיו-אב: כמה זקנים וילדים נוספים צריכים להידרס עד שהעיריות יחליטו שמכסחים את הצמחייה?
אמיר זיו-אב: אפשר לעשות צמחייה אסתטית נמוכה, לא להסתיר אנשים במעברי חצייה.
אמיר זיו-אב: כשיבואו לגזום את הצמחייה שמסתירה את העוברים במעברי חצייה, באותה הזדמנות צריך גם לתקן את הנזילה של ההשקיה של הגינה של העירייה שעליה מחליקים האופנועים.
אמיר זיו-אב: אני עובר לנושא המהירות.
אמיר זיו-אב: הרבה פעמים עולה לדיון השאלה אם להעלות את המהירות או להוריד את המהירות.
אמיר זיו-אב: יש דעות שאומרות שהמהירות לא משפיעה.
אמיר זיו-אב: אני יכול להגיד שהמהירות מאוד משפיעה.
אמיר זיו-אב: יש מקומות מאוד פתוחים עם צפיפות קטנה.
אמיר זיו-אב: הערכה שלי היא שאם המהירות בישראל הייתה יורדת ב-10% - אני לא רומז לזה ולא מציע את זה - לפי כל המחקרים הקיימים בהסתברות לתאונה ובחומרת התאונה היינו חוסכים עשרות הרוגים.
אמיר זיו-אב: אני רוצה להגיד איפה בעיקר אפשר להתמקד, כי כנראה שמבחינה משקית אי אפשר להוריד את המהירות המותרת ברשת הכבישים הארצית.
אמיר זיו-אב: ברח' כמו זה בתל אביב, או איפה שאני גר בקרית אונו, כתוב על הכביש 50 .
אמיר זיו-אב: רוב האנשים מפרשים 50 כסך של 50.
אמיר זיו-אב: מי שנוסע במהירות 50 הורג את הילד שפורץ לכביש מהמכונית החמישית קדימה.
אמיר זיו-אב: ברחובות כאלה צריכים לנסוע 20,30 מקסימום.
אמיר זיו-אב: פה אני חושב שצריכה להיות איזו הסברה נוספת.
אמיר זיו-אב: הרשות לבטיחות בדרכים מנסה לשכנע רשויות מקומיות - לדעתי צריך הרבה יותר - שיסעו מאוד לאט בעיר.
אמיר זיו-אב: ממילא כשנוסעים מהר לא מגיעים לשום מקום, אלא לפקק באיזה מקום אחר, לאיזה צוואר בקבוק.
אמיר זיו-אב: זניח לנסוע ברחובות כאלה בין 50, שזה נראה טירוף – יש כאלה שנוסעים יותר – ל- 20, כמו שנוסעים ליד מוסדות חינוך בארצות הברית למשל.
אמיר זיו-אב: כולנו מכירים את הקוצים האלה לחנייה כדי שלא ייכנסו בכיוון הלא נכון.
אמיר זיו-אב: לדעתי זה דבר מאוד מסוכן.
אמיר זיו-אב: אני לא יודע מי בדיוק אחראי או מה, לא התעמקתי בזה, אבל למשל כשיוצאים ממוזיאון ארץ ישראל ברמת אביב הקוצים האלה מורכבים בשיפוע.
אמיר זיו-אב: מחכים שם בצומת, הרכב מתדרדר קצת למטה על הגיר האוטומטי, נשען קלות על הקוץ לא עד כדי פיצוץ ואז נוסעים.
אמיר זיו-אב: מישהו יודע איזה נזק זה גרם?
אמיר זיו-אב: כשבכביש 6 הוא נוסע ב-120 או ב-110 ומתפוצץ הצמיג, אף אחד לא מקשר את זה בכלל לדבר הזה.
אמיר זיו-אב: זה נושא שהחלטתי לבדוק.
אמיר זיו-אב: במדינה הפרטית שלי לא הייתי שם כזה דבר.
אמיר זיו-אב: אם ציינתי קודם שהתשתיות זה גורם מספר אחד, אז כלי הרכב זה גורם מספר שתיים.
אמיר זיו-אב: נתתי את הדוגמה עד כמה עלתה הבטיחות, אפילו במשקל ובממדים של אותה מכונית, לאותו פלח שוק עם הדוגמה של הגולף.
אמיר זיו-אב: אגב, הגולף של היום שוקל יותר מהוולבו של השרים של שנת 1975.
אמיר זיו-אב: הוולבו שקל 1200 קילו.
אמיר זיו-אב: מדינת ישראל היא אחת המתקדמות בעולם באימוץ טכנולוגיות בתחום הרכב.
אמיר זיו-אב: אני מאוד בעד שלא נתערב בטכנולוגיות, רק נקלוט את הטובין האירופי, האמריקני, היפני, הקוריאני בצורה נכונה.
אמיר זיו-אב: משרד התחבורה הוא מהמעודדים היותר דומיננטיים בעולם בלקדם את הדברים.
אמיר זיו-אב: ESP אצלנו זו חובה, כריות אוויר אצל הרבה זו חובה, ABS כבר מזמן זו חובה בהרבה מדינות.
אמיר זיו-אב: ESP אצל רוב המדינות זו לא חובה, אצלנו זו חובה.
אמיר זיו-אב: אנחנו עוסקים היום באגף הרכב של משרד התחבורה בטכנולוגיות העתידיות בפיתוח לשמירת מסלול.
אמיר זיו-אב: כמובן שצריך להיות מאוד זהיר בלרצות לאמץ דברים פוזיטיביים.
אמיר זיו-אב: אני עובר עכשיו למסר האחרון.
אמיר זיו-אב: פה אני אומר משהו שהוא דעתי האישית.
אמיר זיו-אב: הבטחתי לרון מוסקוביץ, שהוא מנכ"ל הרשות לבטיחות בדרכים, שאגיד את דעתו השונה משלי.
אמיר זיו-אב: שווה לשמוע את שתי הדעות.
אמיר זיו-אב: אני לא כזה משוכנע בשלי, רק אני רוצה להציג אותה.
אמיר זיו-אב: לילדים שלי אין אפשרות לנסוע באופנוע.
אמיר זיו-אב: לעובדים בחברה שלי שלקחתי ממנה שבתון כדי להגיע למשרד התחבורה אין רשות לנסוע באופנועים, כי אם הם ייסעו אסור יהיה להם לעבוד אצלנו.
אמיר זיו-אב: אם הייתי מפקד קורס טיס לא הייתי משקיע במישהו שנוסע על אופנוע כדי שיהיה טייס, כי זה נראה לי מסוכן בצורה נוראית.
אמיר זיו-אב: זה חוקי בכל העולם והמדינה מאשרת את זה.
אמיר זיו-אב: זה בסדר שהיא עושה את זה.
אמיר זיו-אב: האמת שהמדינה עושה הרבה גם בהסבר כדי להקטין את הסיכון.
אמיר זיו-אב: אני שומע הרבה הסברה של הרשות לבטיחות בדרכים.
אמיר זיו-אב: אני יודע מוועדת ההתקנים שאני מרכז, שאנחנו מקפידים על החיכוך של הצבע, על התקן של הצבע שיכלול את מקדמי החיכוך כדי שאופנועים לא יחליקו על הסימונים.
אמיר זיו-אב: אפילו עכשיו מתחילים לשים מעקות כך שהאופנוע לא יחליק לתוך מעקה בטיחות של מכונית וייגזר בין הכביש למעקה.
אמיר זיו-אב: מדינת ישראל עושה המון.
אמיר זיו-אב: אפשר לעשות הרבה יותר בחינוך ובהסברה, כמו שחבר הכנסת אמר.
אמיר זיו-אב: היא עושה הרבה בתחום הזה.
אמיר זיו-אב: במכוניות אנחנו מאוד מעודדים 5 כוכבי בטיחות ולא 4.
אמיר זיו-אב: אנחנו נותנים דוח לכל מי שלא נקשר במושב האחורי.
אמיר זיו-אב: מצבו הבטיחותי של האיש על הגג של המכונית בצילום הרבה יותר בטיחותי מהחברה של רוכב האופנוע שהוא מרכיב.
אמיר זיו-אב: אם האופנוע יקבל מכת צד הם שניהם נפגעים פיזית.
אמיר זיו-אב: אם הוא לא יעוף מהגג כי הוא איכשהו קשור לגג הוא לא ייפגע.
אמיר זיו-אב: להוביל אנשים על גגות של מכוניות זה עדיין הרבה יותר בטיחותי מאשר להוביל אותם על אופנועים.
אמיר זיו-אב: אני רק מדמיין את הבת שלי, אם הייתי מרשה לה, שהרגל שלה הייתה נמרחת 20 מטר על האספלט כמו על פצירה כי החבר שלה החליק.
אמיר זיו-אב: מנתונים שראיתי בחברות הביטוח הסיכוי של צעיר שרוכב על אופנוע להגיע לגיל 24 ללא פציעה או מוות, זאת אומרת ללא תביעת גוף, היא 25%.
אמיר זיו-אב: 75% מכל הצעירים עד גיל 24 נפצעים או מתים.
אמיר זיו-אב: כמובן שהרוב נפצעים באורח לא קשה.
אמיר זיו-אב: זה המצב.
אמיר זיו-אב: אף אחד לא אמר את זה.
אמיר זיו-אב: לדעתי צריך להגיד את זה.
אמיר זיו-אב: דעתו של מנכ"ל הרשות לבטיחות בדרכים היא לא כזאת.
אמיר זיו-אב: הוא אומר שאם זה חוקי המדינה לא צריכה להסביר עד כמה זה מסוכן, אלא להסביר למכוניות ולרוכבי האופנועים איך להיזהר.
אמיר זיו-אב: דרך אגב, משרד הבריאות מסביר את הסיכון של סיגריות למרות שמותר לעשן.
אמיר זיו-אב: לא בכל מקום מותר, אבל גם באופנוע אי אפשר לנסוע בכל מקום.