GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד מוריאל מטלון: אם אדוני יוסיף: בכללים, באישור השר וועדת הכלכלה.
אברהם פורז: אני לא יודע אם זה בכללים או לא בכללים.
אברהם פורז: זה כבר לא חשוב לי.
מיכל רפאלי-כדורי: מה זה אופי?
מיכל רפאלי-כדורי: האם אפשר להגדיר אופי?
אברהם פורז: כשאת ניגשת למכרז של הלוויין ידעת על סעיף 6נב, שם כתוב אופיים.
אברהם פורז: המועצה לשידורי כבלים ולוויין בבואה לטפל בשאלת הלוויין תצטרך בין היתר לתת את דעתה, למה שאני קורא פה, לאופיים של שידורים באמצעות לוויין כפי שהיה ערב תחילתו של התיקון לאחר שהיא נתנה לכם הזדמנות להשמיע את טענותיכם ובהתחשב באופן מיוחד.
אברהם פורז: מה לי בכללים מה לי בדבר אחר?
אברהם פורז: לדעתי זה לא משנה את מצבכם לרעה, אפילו לא בפסיק.
עו"ד מוריאל מטלון: לפחות שיהיה באישור שר התקשורת.
אברהם פורז: אנחנו רוצים להרחיק את השר מהתכנים.
עו"ד מוריאל מטלון: זה לא תוכן.
אברהם פורז: מכל מקום, זה התיקון.
אתי בנדלר: זה תיקון אחד, והתיקון השני הוא להבהיר שמדובר כאן רק על תקופת הרישיון הראשונה כפי שהשר הציע.
אברהם פורז: כן, בטח.
אברהם פורז: זאת הוראת מעבר.
אברהם פורז: לאחר שפתרנו את הבעיה הזו, לא נותר לנו אלא להתקדם בסדר יומנו הרגיל.
אתי בנדלר: מעכשיו ואילך אני מציעה לעבוד רק על הנוסח החדש, נוסח לדיון בוועדה ביום 8.7. 2001.
אתי בנדלר: למעשה, זה מכיל את הכל, למעט הסעיף של הבעלויות הצולבות.
אורי אולניק: אנחנו בסעיף 56.
אורי אולניק: ( קורא את סעיף 56 – תיקון 6נח).
אורי אולניק: זה סעיף שאדוני הביא לתוך חוק הבזק שנוגע להנחת צלחות.
אורי אולניק: יש פה הפנייה לסעיף אחר.
אורי אולניק: מה שהיה סעיף 6כו הפך לסעיף 17א.
אורי אולניק: זה עניין טכני לחלוטין.
אורי אולניק: "סעיף 57, בסעיף 6סא(א) לחוק העיקרי - "(1) ברישא, במקום "סעיפים 6כט עד 6לא" יבוא "סעיפים 21ב, 21ג, ו-22".
אורי אולניק: אם אינני טועה כל אלה סעיפים שנוגעים לשינוי שעשינו לגבי הנחת הכבלים במקרקעין.
אורי אולניק: יש שם סעיפים חדשים וזו הפנייה טכנית גרידא.
אתי בנדלר: בסימן המדבר על צלחות קליטה יש הפנייה לסעיפים שמדברים על פעולות במקרקעין.
אורי אולניק: "(2) בפסקת משנה (1), במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רישיון".
אורי אולניק: זה ברור שמדובר בעניין טכני.
אורי אולניק: ושוב, פסקה (3) כמו פיסקה (1) מפנה מסעיף 6כט לסעיף 21ב.
אורי אולניק: זו אותו סוג של הפנייה טכנית.
אברהם פורז: הסעיף מאושר.
אורי אולניק: סעיף 58 – ביטול פרק ג'.
אורי אולניק: פרק ג' לחוק העיקרי בטל.
אורי אולניק: אם אינני טועה מדובר במועצה המייעצת שהיא כבר לא מתפקדת מאז 1993 וכרגע אנחנו מכריזים על מותה דה יורה.
אברהם פורז: סעיף 58 מאושר.
אורי אולניק: ( קורא את סעיף 59 – תיקון 11.
אורי אולניק: ) פה יש הוראה חדשה.
אברהם פורז: סעיף 59 מאושר.
אורי אולניק: ( קורא את סעיף 60 – תיקון 12 ) "(א) ברישה, אחרי "בתקנות" יבוא "באישור ועדת הכלכלה של הכנסת"; אין צורך להסביר את המגמה של אדוני להביא הרבה דברים בחוק הזה לאישור הוועדה.
אורי אולניק: "(ב) בפסקה (1), אחרי "אצל המנויים" יבוא "קביעת אזורי שירות".
אורי אולניק: זה פשוט קביעה של השר בתקנות.
אורי אולניק: הוא גם קובע את נושא אזורי השירות.
אורי אולניק: "(ג) בפסקה (2), בסופה יבוא "וכן בדבר רמת השירותים ואיכותם".
אורי אולניק: התקנות נוגעות לא רק לגבי הפעלת שירותי בזק, אלא גם לגבי רמת השירותים ואיכותם.
אורי אולניק: אני רוצה להביא לתשומת ליבו של יושב ראש הוועדה שסעיף קטן (ג) אמר שתקנות לעניין הזה צריכות לבוא לידיעתה המוקדמת של הוועדה ואת זה אנחנו מבקשים לבטל.
אברהם פורז: בכלל, לעניין להביא לידיעה אין שום משמעות.
אורי אולניק: סעיף 61.
אורי אולניק: סעיף 13(א) הוא הסעיף שנוגע להסדרת הפעילות של המפעילים מול כוחות הביטחון.
אורי אולניק: יש פה כמה שינויים טכניים בלבד שנוגעים לבעל זיכיון שהפך להיות בעל רישיון ופקודת הטלגרף האלחוטי הפכה להיות הפקודה.
אורי אולניק: אין פה דברים מהותיים.
אתי בנדלר: גם סעיף 60 מאושר, נכון אדוני?
אברהם פורז: סעיפים 60 ו-61 מאושרים.
אורי אולניק: סעיף 62.
אורי אולניק: "בסעיף 15(א) לחוק העיקרי, ברישה, במקום "ועדת הכספים" יבוא "ועדת הכלכלה".
אתי בנדלר: אני מפנה אתכם לסעיף 94 (ג), זה השלמה של ההוראה הזו.
אורי אולניק: כן.
אורי אולניק: אני אקרא את סעיף 94(ג) "הדרישה לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לתקנות, לספי סעיף 15(א) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 62 בחוק זה, תעמוד בתוקפה למשך שנתיים מיום תחילתו של חוק זה".
אורי אולניק: כל הסמכות לאישור התעריפים של חברת בזק הייתה נתונה עד כה לוועדת הכספים ומוצע שזה יעבור לוועדת הכלכלה למשך שנתיים בלבד.
אורי אולניק: לאחר מכן יוסר הפיקוח על ידי הכנסת.
אורי אולניק: אני רוצה לומר קודם כל את עמדת המשרד.
אורי אולניק: עמדת המשרד היא שהוא לא מתנגד בכלל, והוא אפילו תומך בכך שהפיקוח על התעריפים של חברת בזק יישאר אך ורק על ידי משרד התקשורת ומשרד האוצר.
אורי אולניק: לנו אין התנגדות שכבר מהיום נושא התעריפים לא יבוא לאישור איזה מוועדות הכנסת, ותרשה לנו שלא להביע עמדה באשר לשאלה באיזה ועדה אנו באים לדון ככל שהכנסת תדון מי תהיה הוועדה.
אברהם פורז: אנחנו דיברנו על זה באריכות ואמרנו שמול הדרישה של בזק להוריד את זה מייד ולעזוב את הכנסת, אל מול האפשרות להמשיך בפיקוח הפרלמנטרי, אנחנו מוצאים פשרה שאומרת שעד שתתפתח תחרות בעוד שנתיים ימים, ההנחה היא שעד אז תתפתח התחרות בתחום הטלפוניה, מאותו שלב נוריד את הכנסת.
אברהם פורז: אנחנו נותנים לזה פיקוח למשך שנתיים.
אברהם פורז: זה שלב מעבר.
אורי אולניק: העובדה שמורידים את האישור של הכנסת אינה אומרת שהתעריפים האלה לא יהיו בפיקוח.
אורי אולניק: הרי מתקיים דיאלוג קבוע בין חברת בזק לבין הצוות המקצועי של משרד התקשורת.
אורי אולניק: במקרה הזה מדובר בתקנות בהסכמת שר האוצר ומעורב בזה גם הצוות המקצועי של משרד האוצר.
אברהם פורז: יש לכם עוד שנתיים לסבול שיש פרלמנט בארץ.
עמית שכטר: לפני שהתחלתי את דבריי, הגברת יבניאלי אמרה לי שהיא מצטרפת לדבריי.
עמית שכטר: אני חושב שהולך להיעשות כאן מעשה קצת נמהר.
עמית שכטר: בואו נסתכל במה שקורה בעולם בתחום פתיחת שווקי תקשורת לתחרות שבהם יש תנאי פתיחה טובים יותר מאלה שמוצעים בחוק הזה לשחקנים חדשים.
עמית שכטר: בואו נראה מה היקפי התחרות היום באירופה לאחר שנתיים.
עמית שכטר: בואו נראה מהם היקפי התחרות בארצות הברית לאחר חמש שנים.
עמית שכטר: אני מאוד מקווה שבעוד שנתיים תהיה תחרות אמיתית בטלפוניה, אבל לא תהיה תחרות אמיתית בעוד שנתיים.
עמית שכטר: תחשבו כמה זמן יעבור עד שהחוק הזה יעבור ועל המכשלות שבדרך.
אברהם פורז: ד"ר שכטר, אם המדינה תחשוב שבמהלך השנתיים האלה לא די בפיקוח של המשרד הממשלתי וצריך רגולציה נוספת של גוף פרלמנטרי אז יתקנו עד אז ויאריכו את הפיקוח.
אברהם פורז: אנחנו נמצא פשרה בין האפשרות לבטל את הפיקוח לגמרי, מה שאולי היה נכון לעשות, לבין האפשרות להמשיך עם זה לעד, דבר שלא נכון לעשות.
אברהם פורז: אנחנו נמצא פשרה שהיא כמו כל פשרה, לא לכאן ולא לכאן, לא לטוב ולא לרע.
עמית שכטר: לא מדובר כאן על דבר קל ערך ולא לחינם מבקשים אותו.
עמית שכטר: עם כל הכבוד, לחשוב שבעוד שנתיים תהיה תחרות בתחום הטלפוניה בחקיקה הזו, זה חלום.
עמית שכטר: הדבר הזה קיים לא בכדי.
עמית שכטר: דווקא היום, דווקא עם פתיחת השוק לתחרות, יש יותר סיבה לפקח.
אברהם פורז: עוד מעט אנחנו נשמע את מר גבאי שיאמר למה זה צריך להיות בלי פיקוח בכלל.
עמית שכטר: אם אתם רוצים כבר היום להסיר את המנגנון מבלי צורך לתקן את החוק אז תכתבו בסעיף שכשוועדת הכלכלה תגיע למסקנה שהשוק נפתח לתחרות ואין עוד צורך בפיקוח פרלמנטרי, היא תסיר את הפיקוח.
אברהם פורז: איך היא תדע?
עמית שכטר: אני מציע שהדברים האלה יישארו בתחום הסמכות של הכנסת וגם של הוועדה.
עמית שכטר: ברגע שתתפתח התחרות, יוכל הגוף שמפקח להסיר את הפיקוח.
אברהם פורז: העניין ברור, אנחנו נמצא איזשהו נוסח.
אברהם פורז: מר גבאי, בבקשה.
אבי (אברהם) גבאי: עמית, לא תמצא מדינה במערב אירופה שיש בה פיקוח של הפרלמנט על התעריפים.
אבי (אברהם) גבאי: רק בארץ יש את זה.
אבי (אברהם) גבאי: זה שיש דבר שהוא מעוות והוא שיש פיקוח של הפרלמנט על תעריפי בזק, לא אומר שצריך להמשיך אותו.
אבי (אברהם) גבאי: אין פיקוח של הפרלמנט לא על תעריפי הגז, לא על תעריפי החשמל.
אבי (אברהם) גבאי: אין שום הבדל לצורך העניין בין חברת חשמל לחברת בזק.
אבי (אברהם) גבאי: יותר מזה, כאן רואים את התחרות, בחברת חשמל אף אחד לא רואה את התחרות.
אברהם פורז: בחברת חשמל יש פיקוח על התעריפים מכוח הרשות הציבורית לחשמל.
אבי (אברהם) גבאי: האם השר הוא לא גוף ציבורי?
אבי (אברהם) גבאי: האם שר התקשורת ושר האוצר מייצגים את עצמם?
אבי (אברהם) גבאי: הם מייצגים את הציבור.
אברהם פורז: רבותיי, אני הגעתי למסקנה שמאחר ואתה אומר כך וההוא אומר כך, אני כנראה צדקתי ופרק זמן של שנתיים הוא בסדר.
אברהם פורז: זו תהיה הצעתי לוועדה.
עמית גבאי: מר פורז, זה הנושא הכי מהותי לבזק בכל החוק הזה.
עמית גבאי: אין בהצעתו של עמית שכטר שום היגיון משום שאף ועדה לא תגיע למסקנה שיש מספיק תחרות ולכן היא צריכה להסיר את הפיקוח שלה.
עמית גבאי: זה דבר שהוא חצי טבעי בעיניי.
אברהם פורז: אתה לא צודק כי מה שאני עושה פה הוא בדיוק הפוך ממה שאתה אומר.
אברהם פורז: אני עצמי ברגע זה קובע שבעוד שנתיים סמכות ועדת הכלכלה תמות.
אבי (אברהם) גבאי: אני מציע שהשר באישור הוועדה יוכל להכניס בתוך הוראת השעה הזו אפשרות שהשר באישור הוועדה יוכל לקצר את פרק הזמן של השנתיים.
אתי בנדלר: אבל מה יהיה אם בתום שנתיים יסתבר שאין תנאי תחרות.
אתי בנדלר: האם היא תהיה גם רשאית לפי בקשת השר להאריך את התקופה הזו?
אבי (אברהם) גבאי: לצורך העניין, לי אין התנגדות לזה, כי תהיה תחרות.
אבי (אברהם) גבאי: אני בטוח שתהיה תחרות.
אבי (אברהם) גבאי: עמית שכטר מדבר על מצב אבסורדי.
אבי (אברהם) גבאי: אבל אם זה כך, זה צריך להיות ברור מהם הכללים שהיא יכולה להאריך את זה.
אברהם פורז: מר גבאי אתה צודק בדבר אחד.
אברהם פורז: אף ועדה של הכנסת לא מוותרת על סמכויותיה במו ידיה, אלא במקרים נדירים כמו המקרה הזה שאני מציע רק שנתיים.
אברהם פורז: בכל סיטואציה אחרת אתה נתקל בתשובה: בינתיים, בואו נשמור על הפיקוח בינתיים, נבטל את זה כשנראה.
אברהם פורז: אני דווקא כן מציע שתחיו עוד שנתיים גם עם הפיקוח הפרלמנטרי, כי בשנתיים הראשונות התחרות תהיה די מצומצמת.
אברהם פורז: אני מניח שבעוד שנתיים, למרות התחזיות השחורות של ד"ר שכטר, בכל זאת יכנסו שחקנים נוספים שייכנסו לתמונה, ואז באמת לא תהיה הצדקה.
אברהם פורז: אני חושב שההצעה שלי היא הכי טובה.
אברהם פורז: פרק זמן של שנתיים ימים הוא פרק זמן קצר מאוד.
אברהם פורז: בואו נשאיר את זה.
אבי (אברהם) גבאי: טוב.
אבי (אברהם) גבאי: אני רוצה להעיר הערה לגבי נושא התעריפים.
אבי (אברהם) גבאי: מעבר לנושא של ועדת הכספים, אנחנו ביקשנו עוד שני דברים.
אבי (אברהם) גבאי: ראשית, כאשר נפתח שוק השיחות הבינלאומיות לתחרות באה לכאן שרת התקשורת דאז לימור לבנת ותוך 24 שעות היא העבירה חוק שמאפשר לשר לקבוע תעריפי מינימום ומקסימום.
אבי (אברהם) גבאי: החוק הזה הגדיר שמדובר על שירותים שאינם בתוספת.
אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, לא מדובר ברוב השירותים שבזק נותנת, אלא היא תתייחס בעיקר לשירותים הבינלאומיים.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מבקשים להסיר את האמירה הזו ולאפשר לשר להחליט על תעריפי מקסימום ומינימום לכל השירותים, גם לשירותים שהיום נותנת בזק החברה המקומית.
אבי (אברהם) גבאי: אני לא מצליח להבין למה למישהו יש סיבה למישהו להתנגד לזה.
אבי (אברהם) גבאי: זו סמכות של השר, הוא חייב לעשות את זה.
אברהם פורז: תסביר את העניין הזה שוב.
אבי (אברהם) גבאי: סעיף 15ג(1) בחוק אומר שהשר רשאי להחליט על תעריפי מקסימום ותעריפי מינימום.
אבי (אברהם) גבאי: היום התעריף שנקבע לבזק לשירות מסוים הוא פיקס ואין בלתו.
אבי (אברהם) גבאי: השר יוכל להחליט שהתעריף של בזק לא יעלה על 9 אג' ולא יפחת מ-4 אג'.
אבי (אברהם) גבאי: יש לשר סמכות כזו ברוב השירותים.
אברהם פורז: איפה אין לו סמכות כזו?
אבי (אברהם) גבאי: בכל מה שקשור לשיחות טלפון ולדמי שימוש בעיקר.
אברהם פורז: לי אין בעיה למה שהשר לא יוכל לקבוע טווח מחירים, כי אחרת זה מחייב אותו לפנות אליך על כל אגורה יותר או על כל אגורה פחות.
ד"ר יזהר טל: זו הרעיון של תעריפים מפוקחים.
ד"ר יזהר טל: יושבת ועדה שקובעת על הפיקוח על מחיר.
ד"ר יזהר טל: אפשר להגיד שלא רוצים פיקוח.
אברהם פורז: אם אתה אומר לא פחות מסכום מסוים ולא יותר מסכום מסוים, אתה מפקח אלא שנתת קצת שפיל.
ד"ר יזהר טל: זה לא האופן שקבעה ועדת גרונר שלפיה אנחנו עכשיו מבצעים את הפיקוח.
אברהם פורז: נציג האוצר, בבקשה.
אמיר לוי: אנחנו מתנגדים להסרה הזו שהם מבקשים.
אמיר לוי: הרעיון של הפיקוח הוא פיקוח על שירותים בסיסיים.
אמיר לוי: צריך לזכור דבר אחד, זה שמשנים את החוק, לא אומר שמחר בבוקר יש תחרות.
אמיר לוי: זה אומר שיש כלים להתחיל בתחרות.
אמיר לוי: בזק תישאר מונופול בשירותים הבסיסיים עוד כמה שנים טובות.
אמיר לוי: הרעיון של פיקוח על מחיר הוא לקבוע לאותם שירותים בסיסיים על בסיס עלויות של חברת בזק את אותם תעריפים שצריך לגבות אותם, כך שלא יהיה תעריף גבוה מידיי וגם לא תעריף נמוך מידיי, שלא יהיו מחירי היצף שידחקו מתחרים.
אמיר לוי: לכן, בתעריפים הבסיסיים, וזה הרעיון של הרשימה, צריך להיות פיקוח והמחיר צריך להיקבע בדיוק.
ד"ר יזהר טל: הפיקוח על מחירים מבוסס על תעריפים שקובעים אותם לפי סעיף 15(א) לרשימה מצומצמת של שירותים בסיסיים שמופיעה בתוספת.
ד"ר יזהר טל: אגב, אם בזק רוצה להוציא מהרשימה שירותים, השר יכול לבוא לוועדה ולבקש להוציא אותם מהתוספת.
ד"ר יזהר טל: אותה גמישות שבזק כאן
ד"ר יזהר טל: מדברת עליה כבר ניתנה באמצעות סעיף 15א רבתי.
ד"ר יזהר טל: הסעיף של סל התשלומים הוא הסעיף שנועד לשמור מצד אחד על הפיקוח הקבוע של סעיף 15(א), ומצד שני לאפשר לבזק גם אלטרנטיבה של גמישות, זה סעיף 15א רבתי.
ד"ר יזהר טל: עכשיו בשליפה מנסים להוריד את המהות של הפיקוח.
אבי (אברהם) גבאי: איזה שליפה?
אבי (אברהם) גבאי: משרד התקשורת אמר שהוא בעד זה.
ד"ר יזהר טל: לא שמעתי שמשרד התקשורת בעד זה.
ד"ר יזהר טל: איפה זה נאמר בדיוק?
ראובן ריבלין: כשאתה מתכוון לגמישות, האם אתה מתכוון לגמישות גם בין שני קליינטים שונים?
אבי (אברהם) גבאי: לא, בשום אופן לא.
ראובן ריבלין: תאמר את זה בצורה ברורה, כי ממה שאתה אומר אתה יכול לעשות פה איזה סל שירותים שיכול לתת לך יתרון אדיר.
אבי (אברהם) גבאי: לא לזה אנחנו מתכוונים.
אברהם פורז: הרי אתם יכולים לקבוע לו שהשפיל הזה הוא קטן.
אברהם פורז: זה רק נותן סמכות.
עו"ד טל אופק: יש כמה סוגים של מנגנונים לקבוע את התעריפים של בזק.
עו"ד טל אופק: סעיף 15 עצמו לא חל רק על חברת בזק עצמה.
עו"ד טל אופק: הוא סעיף כללי שמדבר על קביעת תעריפים לסעיפים שמנויים בתוספת.
עו"ד טל אופק: נכון שכרגע התוספת היא שירותים הניתנים על ידי חברת בזק.
עו"ד טל אופק: יכול להיות שצריך לעשות את הדבר, אבל צריך לבדוק את העניין הזה ולא לעשות אותו בדרך של שלוף.
עו"ד טל אופק: יש כרגע כמה הסדרים נפרדים.
עו"ד טל אופק: ההסדר של סעיף 15 מדבר על קביעת תעריף ספציפי לרשימה ספציפית לשירותים שמנויים בתוספת.
אברהם פורז: מה הפסול יש בכך ששר במסגרת סמכותו לפקח נותן פיקוח, קובע מחיר תחתון, קובע מחיר עליון, ונותן אפשרות לשחק?
עו"ד טל אופק: אין עם זה בעיה.
עו"ד טל אופק: אם רוצים לקבוע תעריפים מירביים ומזעריים לשירות מסוים אז צריך פשוט להוציא אותו מהתוספת.
עו"ד טל אופק: יש מנגנון כזה, אבל לא צריך לערבב בין זה לבין מנגנונים שונים.
אבי (אברהם) גבאי: אני חייב למחות על הביטוי "בשלוף".
ד"ר יזהר טל: לגבי השולחן הזה זה "בשלוף".
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו ביקשנו ממשרד התקשורת את התיקון הזה עוד לפני שזה הגיע לוועדת השרים לחקיקה.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו הצענו נוסח וקיבלנו תשובה כתובה של סמנכ"ל לכלכלה במשרד התקשורת עם העתקים למר יזהר טל ולמר דני רוזן, אני הראתי את המכתב הזה גם לאורי אולניק, שהמשרד מסכים לתיקונים האלה, אבל הוא מבקש שאנחנו נעביר אותם ישירות לוועדת הכלכלה.
אבי (אברהם) גבאי: אז אל תגידי לי שזה בשלוף.
עו"ד טל אופק: אני אומרת בהקשר של השולחן הזה.
ד"ר יזהר טל: אבי, עובדה שזה לא הובא הנה ועובדה שזה לא נכנס לתיקון.
עו"ד איילת כהן-מעגן: זה הובא, תקראו את הפרוטוקולים.
אברהם פורז: מבחינתי השאלה היא לא אם זה בשלוף או כן נתנו לו רישיון.
אברהם פורז: השאלה היא, האם זה ראוי או לא ראוי?
אורי אולניק: אני מבקש לבוא עם עמדה של המשרד לגבי השאלה הזו לדיונים שהתקיימו ביום שני או ביום שלישי.
אברהם פורז: מר אולניק, הרי השר הוא הקובע את המתחם.
אברהם פורז: הוא יכול לקבוע מתחם אפס.
אברהם פורז: אני רק רוצה לתת לו סמכות.
אורי אולניק: מצד אחד, לכאורה זו רק קביעת סמכות.
אורי אולניק: מצד שני, כאשר אתה מכניס סעיף לחוק והשר לא עושה בו שימוש, זה מכניס אותו לאיזשהו סד.
אורי אולניק: אני מעוניין לבדוק את הנושא הזה.
אורי אולניק: אנחנו נקיים על זה דיון וניתן תשובה תוך 48 שעות.
אברהם פורז: מר אולניק, השקפת העולם שלי אומרת שצריך לברוח כמה שאפשר מעודף רגולטור.
אברהם פורז: אולי ניתן לקבוע רצועת אלכסון, או תקרא לזה איך שאתה רוצה.
אורי אולניק: חבר הכנסת פורז, אתה מדבר על לב ליבו של ההסדר של איך השוק הזה יפתח לתחרות והאם ייכנסו שחקנים?
אורי אולניק: יש פה סוגיה מורכבת ואני לא רוצה להחליט עליה בהינף יד.
אורי אולניק: בשבוע שעבר קיבלתי פנייה מאבי גבאי בסוגיה הזו.
אורי אולניק: המשרד טרם גיבש עמדה מקצועית מוחלטת.
אברהם פורז: מר גבאי, אנחנו נדחה את ההכרעה עד שנקבל את עמדתו של שר התקשורת באופן סופי.
אברהם פורז: אתה תעביר לנו נוסח איך אתה היית רוצה שזה יתוקן.
אברהם פורז: אנחנו לא נאריך יותר בנושא הזה.
אברהם פורז: אני לא מקיים דיון עכשיו.
אברהם פורז: הדיון יתחדש לאחר שנשמע את עמדת המשרד.
בני אינהורן: כפי שסעיף 15ג(1) מנוסח, אם אנחנו היום נכנסים לפעילות של שירותי טלפוניה, אנחנו נכנסים לתוך הפרוצדורה הזו והפיקוח, ואני חושב שזה לא הגיוני להיכנס לתחרות עם אפס מנויים.
אברהם פורז: רבותיי, המשך הדיון לאחר שמשרד התקשורת יגבש עמדה.
אתי בנדלר: אני מבינה כי סעיף 62 as is מאושר.
אברהם פורז: הוא מאושר, והשאלה אם תהיה לו תוספת או לא תידון בהמשך.
אתי בנדלר: אדוני, האם גם סעיף 94, הוראת המעבר שזה יחול למשך שנתיים, מאושר?
אברהם פורז: זה מאושר.
אתי בנדלר: סעיף 94(ג) מאושר.
אורי אולניק: מאחר ומדובר בסוגיה שהיא בפעילות משותפת של משרד התקשורת ומשרד האוצר, אנחנו נבוא הנה עם עמדה מגובשת של שני המשרדים.
אברהם פורז: על פני הדברים אני חושב שצריך לתת איזשהו מתחם של משחק כדי שלא עם כל דבר יצטרכו לרוץ אליכם.
אברהם פורז: אני גם יכול לקבוע שאחרי שנתתם להם מטווח, אתם יכולים לחזור בכם.
אורי אולניק: חבר הכנסת פורז, בפעם הבאה שיבואו לעדכן את תעריפי בזק בוועדה שלך, אתה תראה שהדיונים הם לפעמים לגבי חצאי אגורות.
אורי אולניק: לכל חצי אגורה יש השפעה על כל הגרף ועל כל התעריף.
אורי אולניק: ישבה ועדה נכבדת, ועדת גרונר, שקבעה איזשהו מבנה מסוים, והשאלה היא האם אני יכול בעידכון התעריפים של השנה הקרובה לבוא עם משחק כזה, מבלי שאני מכנס שוב את הוועדה הזו?
אבי (אברהם) גבאי: ועדת גרונר לא דנה בעניין התחרות.
אבי (אברהם) גבאי: היא דנה בעניין המונופול.
אבי (אברהם) גבאי: כל החוק הזה דן על תחרות, רבותיי.
ראובן ריבלין: מה שמסתתר מאחורי הבקשה שלו זה הרבה יותר רציני.
ראובן ריבלין: זה לא כל כך פשוט.
ראובן ריבלין: זה יכול לכלול סל של שירותים.
אברהם פורז: אבל אתה לא חייב לתת לו את המשחק בכל דבר.
ראובן ריבלין: הניסוח כמו שהוא מסתכל גם על מצב של מונופול וגם על מצב שיכול להשתנות בעידן של תחרות.
ראובן ריבלין: אם אתה צודק, מר גבאי, אתה תבוא הנה מייד והשר בהסכמת שר האוצר יאשרו עם ועדת הכלכלה.
אורי אולניק: "סעיף 63.
אורי אולניק: בפרק ו' לחוק העיקרי, אחרי הכותרת "פרק ו': סמכויות הקשורות למקרקעין" תבוא הכותרת: "סימן א': פרשנות".
אורי אולניק: זה ממש טכני.
אברהם פורז: סעיף 63 מאושר.
אורי אולניק: "סעיף 64.
אורי אולניק: לפני סעיף 18 לחוק העיקרי, תבוא הכותרת: "סימן ב': פעולות בקרקע ציבורית".
אורי אולניק: גם זה עניין טכני גרידא.
אברהם פורז: סעיף 64 מאושר.
אורי אולניק: ( קורא את סעיף 65.- הנחת רשת בקרקע ציבורית.
אורי אולניק: )
אברהם פורז: האם יש שוני לעומת הסעיף שהיה כאן בעבר?
ד"ר יזהר טל: אני אסביר את השוני.
ד"ר יזהר טל: קבוצת הסעיפים הזו שנוגעת לסמכויות הקשורות למקרקעין בחוק הבזק בנוסח הנוכחי, איננה מבחינה בין מקרקעין ציבוריים ומקרקעין פרטיים, זה פרק ו' הנוכחי.
ד"ר יזהר טל: לעומת זאת, החלק שנגע לסמכויות כניסה מקרקעין של רשת כבלים, כן עשה את ההבחנה הזו.
ד"ר יזהר טל: אנחנו חושבים שזו הבחנה נכונה, ולמעשה אנחנו עשינו רביזיה של הפרק הנוכחי באופן שמכניס פנימה את אותה הבחנה, שכבר קיימת לגבי רשת כבלים, בין מקרקעין ציבוריים ומקרקעין פרטיים.
ד"ר יזהר טל: זה השינוי הבסיסי, העקרוני שנעשה כאן.
ד"ר יזהר טל: בהתאם לזה, השינויים שנעשו.
ד"ר יזהר טל: למשל, סעיף 18 במקורו היה סעיף שכלל גם סמכויות לגבי מקרקעין פרטיים.
ד"ר יזהר טל: אנחנו שינינו אותו כך שהוא עכשיו חל רק על קרקע ציבורית והשינויים הם בהתאם.
ד"ר יזהר טל: לאחר מכן יש את ההסדר על הקרקע הפרטית.
עו"ד איילת מעגן-כהן: יש הוראת מעבר שסוכמה שתהיה בסעיף 18(א) המתוקן, כך שמי שהניח את הרשת המקבילה לזה במקרקעין הפרטיים לפני שהתיקון נכנס לתוקף, לא ימצא את עצמו חסר אישורים.
עו"ד איילת מעגן-כהן: הוראת המעבר חסרה פה.
עו"ד איילת מעגן-כהן: צריך להעתיק אותה מסעיף 6כט החדש.
ד"ר יזהר טל: מה שאת אומרת הוא נכון, תכף אם נראה אם זה חסר או לא.
ד"ר יזהר טל: אם זה חסר, נוסיף את זה.
אברהם פורז: הגברת מעגן, איפה זה נוסח בעבר?
עו"ד איילת מעגן-כהן: משהו דומה נוסח בעמוד 24, בסעיף 6כט.
אברהם פורז: לי לא מפריע, כדי להסיר כל ספק, שתהיה הוראה האומרת שרשת שהונחה ערב תחילתו של התיקון, יראו אותה כרשת שהונחה כדין או משהו כזה.
אברהם פורז: הגברת קן, האם לדעתך אנחנו זקוקים לסעיף האומר את ההוראה הזו שרשת שהונחה ערב תחילתו של חוק זה, דינה כדין רשת שהונחה כדין?
אברהם פורז: האם יש דבר כזה?
עו"ד עליזה קן: נראה לי שזה עיקרון פרשני שכל פעולה שנעשתה מכוח דין שבוטל או כל פעולה שנעשתה כדין, תוקפה לא מבוטל.
עו"ד עליזה קן: פיסקה ח' שאנחנו הפננו אליה דנה במקרקעין פרטיים.
אברהם פורז: אנחנו לא עוסקים עכשיו במקרקעין פרטיים, אלא בציבוריים.
אברהם פורז: הסעיף הזה דן במקרקעין ציבוריים.
אברהם פורז: הגברת מעגן אומרת שיכול להיות שכתוצאה מהסעיף הזה משהו פה משתבש.
אברהם פורז: האם הסעיף הזה עלול ליצור איזשהי פרשנות היוצרת איזשהי אפשרות שמה שנעשה הוא פרובלמטי?
עו"ד עליזה קן: לדידי לא, ואם רוצים בכל אופן להוסיף את ההוראה שלפי דעתי היא מתבקשת מכוח עקרונות פרשניים כללים, חייבים להבהיר שעל התיקונים של כל הרשתות, כל הפעולות הדרושות לרשתות שהונחו ערב תחילת התיקון, יחול ההסדר החדש ולא ההסדר הישן.
ד"ר יזהר טל: מבחינתנו, כדי להסיר ספק אפשר להוסיף את זה גם לחלק הציבורי.
אברהם פורז: נכון שהמחוקק לא משחית מילים לריק, אבל זו הנחה הניתנת לסתירה בהרבה מקרים.
אברהם פורז: האם לא מן הראוי, כדי להסיר כל ספק, לומר במין הוראת מעבר כזו שרשת כבלים שהונחה כדין ערב תחילתו של חוק זה, יחולו עליה הוראות חוק זה לגבי שינויים ותיקונים הנעשים בה?
עו"ד נגה רובינשטיין: אולי ניתן לנסח את אותה הוראה באופן קצת שונה כך שרשת כבלים שהונחה כדין והוראות חוק זה יחולו עליה מיום מעבר החוק.
אברהם פורז: לי זה לא מפריע.
עו"ד עליזה קן: אני מבינה שמה שמטריד את הגברת מעגן הוא שצריך את האישור לפי סעיף 20א רבתי.
עו"ד עליזה קן: אבל, האישור לפי סעיף 20א רבתי מדבר על הנחת הרשת.
אברהם פורז: אני מציע שיהיה סעיף האומר שרשת כבלים שהונחה כדין לפני תחילתו של חוק זה, שינויים בה ייעשו בהתאם לחוק זה.
עו"ד איילת כהן-מעגן: סעיף 21א אומר שאני צריכה אישור ועדה מקומית כדי לגזום סביב מתקן בזק, כי לא קיבלתי את זה קודם עם הנחת הרשת, כי זה לא סעיף שחל עליי קודם.
עו"ד איילת כהן-מעגן: אני רוצה את הוראת המעבר, ולא על פעולה שנעשתה קודם.
אברהם פורז: אני מוכן גם לתת לך את הוראת המעבר.
אברהם פורז: ההבדל בינך לבין כל האחרים הוא שאת אומרת שאם זה לא יהיה אז אוי ואבוי, ואחרים אומרים שלא צריך את זה.
ראובן ריבלין: אבל היא צודקת מבחינת ההיגיון המשפטי.
ראובן ריבלין: אם כתוב ברישא של הסעיף: "בעל רישיון שהוענקו לו סמכויות על פי סעיף 4(ו)", זאת אומרת, כל מי שלא הוענק לו סמכויות לפי סעיף 4(ו), הסעיף הזה לא חל עליו.
ראובן ריבלין: אתם יכולים להוריד את סעיף 4(ו) ולומר: כל מי שהוענק לו רישיון להתקין איזשהו דבר בדרך ציבורית, אבל זה בלתי אפשרי, כי 4(ו) מפרט את כל הדברים.
אברהם פורז: רבותיי, הסעיף הזה ייכנס.
אברהם פורז: תודה רבה, אנחנו ממשיכים הלאה.
ראובן ריבלין: לפעמים לא נעים, אבל היא צודקת.
ראובן ריבלין: מה אפשר לעשות?
אברהם פורז: אני לא בטוח שהיא צודקת.
אברהם פורז: אבל, אני בטוח בדבר אחד והוא שאם נוסיף את זה לא נזיק.
ראובן ריבלין: זה נכון.
יגאל ביבי: בחוק המקורי היה כתוב שאתה נכנס לקרקע הציבורית לתת שירות לאותם מקרקעין.
יגאל ביבי: למה מחקתם את המילים "לאותם מקרקעין" פה?
יגאל ביבי: אני מדבר על סעיף 18(2) שבו היה כתוב:
יגאל ביבי: שנכנס לקרקע ציבורית לתת שירות לאותם מקרקעין ופה מחקתם את זה.
אתי בנדלר: נכון, זו פיסקה (2), והייתה פיסקה (3) שנמחקה שדיברה על מקרקעין אחרים, לשם מתן שירות מקרקעין אחרים.
אתי בנדלר: זה בכללים ונקבעו כללים.
יגאל ביבי: אבל למה פה בחוק מחקתם את העניין של "לאותם מקרקעין"?
ראובן ריבלין: הואיל ופיסקה (3) נמחקה גם כן, לא היה צורך בהבחנה הזו.
יגאל ביבי: אבל בתיקון החדש לאותן מקרקעין אין שום הגדרה והבחנה.
יגאל ביבי: האם אני יכול להיכנס סתם?
ראובן ריבלין: הייתה הבחנה בין לאותם מקרקעין ולמקרקעין אחרים.
ראובן ריבלין: היום ההבחנה הזו בוטלה.
ד"ר יזהר טל: כי המקרה של עבור מקרקעין אחרים הופך לחלק הפרטי.
יגאל ביבי: אתם נותנים כאן יותר מידיי חופש ואני פוחד מזה.
יגאל ביבי: זה לא בסדר.
יגאל ביבי: חבר הכנסת פורז, אם אתה כותב לאותם מקרקעין אז יש היגיון שחוצים את המגרש או הגן הציבורי הזה והזה כי אין ברירה.
יגאל ביבי: אבל אם אתה אומר באופן כללי שהוא יכול להיכנס בכל מקום שהוא רוצה, אז הוא גם יכול לעשות מה שהוא רוצה והוא יחליט איפה כדאי לו לעבור.
יגאל ביבי: דבר כזה לא יכול להיות.
אברהם פורז: זה כבר קיים.
יגאל ביבי: אני אומר לכם ששתי המילים: "לאותן מקרקעין" הן חשובות מאוד.
עו"ד עליזה קן: ההסדר הקיים מבדיל לעניין הכבלים בין קרקע ציבורית לקרקע פרטית, ולעניין בזק בין שירות הדרוש לאותם מקרקעין לשירות שאינו דרוש לאותם מקרקעין.
יגאל ביבי: מה ההבדל בין בזק וכבלים?
יגאל ביבי: עכשיו כבר אין הבדל.
עו"ד עליזה קן: זו בדיוק השאלה.
עו"ד עליזה קן: כיום מייחדים את ההסדר ולכן ההבחנה היא בין קרקע ציבורית לקרקע הפרטית.
עו"ד עליזה קן: ההבחנה של השירות נמחקה.
עו"ד עליזה קן: לעניין החשש שייעשה שימוש גורף בסמכות, ישנו הסייג של הסיפא של הסעיף שזה האישור התיכנוני.
עו"ד עליזה קן: האישור כאמור בסעיף 21א, בא למנוע שייעשה שימוש גורף בסמכות לכניסה למקרקעין ציבוריים.
עו"ד עליזה קן: השימוש בסמכות מותנה באישור תיכנוני.
עו"ד נילי יבניאלי: על פי מצב הנוכחי בחוק הבזק, לפני התיקון, ההליך שהיה נדרש לצורך כניסה לקרקע ציבורית, היה מתן הודעה של 21 יום.
עו"ד נילי יבניאלי: מה שנדרש על פי חוק התכנון והבנייה היא הודעה של 15 יום.
עו"ד נילי יבניאלי: חוץ מזה לא נדרש שום דבר.
עו"ד נילי יבניאלי: כאן העבירו את ההסדר של חברות הכבלים לגבי חברות כמונו ומתחרים חדשים, אבל המועדים שנקבעו הם 60 יום, 30 יום, ועוד 60 יום, וביחד זה מסתכם ב-150 יום.
עו"ד נילי יבניאלי: אני לא רואה שום סיבה שהליך כזה יימשך כל כך הרבה זמן.
עו"ד נילי יבניאלי: אפשר לצמצם אותו.
עו"ד נילי יבניאלי: אפשר לקבוע 45 יום בוועדה מקומית, לקבוע 21 יום לערעור, ועוד 21 יום לוועדת ערר.
עו"ד נילי יבניאלי: בין כה וכה ועדות ערר מחליטות יותר מהר ממה שכתוב בסעיף.
עו"ד נילי יבניאלי: בדרך כלל הן מחליטות על 30 יום.
עו"ד נילי יבניאלי: למה צריך 150 יום להליך הזה?
אברהם פורז: אומר השר הלוואי השר שהם יעמדו בתקופות המוארכות.
ראובן ריבלין: למה לקצר?
ראובן ריבלין: למה להעמיד דבר שהם לא יכולים לעמוד בו?
עו"ד נילי יבניאלי: 150 יום היא תקופה כל כך ארוכה.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על סעיף 21א רבא.
אברהם פורז: לדעתי, הוועדה המקומית צריכה 60 ימים בשביל להחליט לגבי תוכנית לפריסת רשת שמגישים לה.
אברהם פורז: 60 ימים היא תקופה סבירה.
אברהם פורז: בעל ההחלטה רשאי לערער תוך שלושים ימים.