GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל ביבי: אני, יהודי דתי, מסכים לבנות על בית עלמין.
יגאל ביבי: אבל יש לבנות אותו בצורה כזאת שלא ייפגעו קברים.
יוסף יצחק פריצקי: ח"כ ביבי גר בגוש עציון, שם אין בית קברות.
יוסף יצחק פריצקי: אבל אלעד בנויה על בית קברות, וגם סנהדריה ובני ברק.
יוסף יצחק פריצקי: המוסד הזה – הכנסת – יושב על בית קברות.
יגאל ביבי: אני מבקש להציע הצעה לוועדה.
יגאל ביבי: אני חושב שגם ח"כ פריצקי וגם ח"כ חזן חושבים שאסור להרוס קברים.
יגאל ביבי: אפשר לבנות בית מלון על בית קברות – אני עשיתי זאת.
יגאל ביבי: צריך לעשות זאת לפי הכללים.
יגאל ביבי: אנחנו קוראים לכנסייה הסקוטית לבנות כמו שנבנה מלון "גני חמת".
נעמי חזן: זו לא הפעם הראשונה ולא האחרונה שאנחנו רואים שאנשים עובדים על פי חוק, אך אלה שמתנגדים לחוק מפריעים להם.
נעמי חזן: לכנסייה הסקוטית יש כל ההיתרים, והיא שילמה כסף לרשות העתיקות.
נעמי חזן: אך אזרחים, בניגוד לחוק, מונעים את החפירות הנחוצות לקידום הפרויקט.
נעמי חזן: בשורה התחתונה, לדעתי ועדת הכלכלה צריכה להחליט שיש לאפשר חפירות לאלתר, ולדרוש מהמשטרה שתגן על רשות העתיקות – כדי שאפשר יהיה לעשות סוף לעניין ולקדם את הפרויקט.
יגאל ביבי: אבל לפי הנוהל והכללים של חפירת בית קברות.
נעמי חזן: אתה אולי פרופסור לטבריה, ח"כ ביבי, אבל אני ירושלמית מבטן ומלידה, ורוב השכונות החרדיות בירושלים נבנו על בתי קברות.
נעמי חזן: כשנוח – בונים, וכשלא נוח – מתנכלים.
נעמי חזן: עולה בי החשד שאם היה מדובר במשקיעים יהודים ולא בכנסייה הסקוטית, היה קורה משהו אחר.
יגאל ביבי: ח"כ חזן, זה לא נכון, ראי מקרה "גני חמת".
נעמי חזן: אמרתי שזהו חשד, ואני מקווה שאינני צודקת.
יגאל ביבי: הדברים האלה יכשילו את הכנסייה.
יגאל ביבי: הם לא יוכלו לבנות.
יגאל ביבי: אני – יגאל ביבי הגדול – לא הצלחתי לבנות.
יגאל ביבי: הם לא יצליחו לעמוד מולם.
יגאל ביבי: לא יעזור.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה "לא יעזור"?
יוסף יצחק פריצקי: – זוהי בריונות.
יגאל ביבי: זו לא בריונות.
יגאל ביבי: הם לא יתנו לבנות, וחבל על הזמן.
נעמי חזן: אם הכנסייה הסקוטית תפסיק את הפרויקט כולנו נפסיד.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה בריונות.
יוסף יצחק פריצקי: יש חוק בישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אם לא מרוצים ממנו – אפשר לתקן אותו.
יגאל ביבי: אין אפשרות לבנות על בית עלמין.
אברהם פורז: לא כדאי להציע לתקן את החוק – כי זה עוד עלול לקרות, ח"כ פריצקי.
יוסף יצחק פריצקי: אם ינסו לתקן, אנחנו נתנגד.
נעמי חזן: ברור לכולם: אם לא נאפשר חפירות ייגרם נזק כלכלי, מדיני ותיירותי רב.
יגאל ביבי: איזה נזק כלכלי?
יגאל ביבי: יש אלפי חדרים במלונות.
יצחק וקנין: ח"כ ביבי דיבר על פתרון.
יצחק וקנין: אך כאן יש "עליהום" אחד גדול, שלא יביא לשום פתרון.
יצחק וקנין: ולא מבינים זאת.
יצחק וקנין: לדעתי יש פתרון.
יצחק וקנין: אפשר ללכת בין הטיפות ולהגיע לפתרון מוסכם.
יצחק וקנין: למה לבנות על קברים?
אברהם פורז: אבל אין מקום אחר לבנות.
אברהם פורז: איפה לבנות?
אברהם פורז: על המים?
יצחק וקנין: ח"כ ביבי אומר שהתגבר על הבעיה הזאת.
יגאל ביבי: נבנו 220 חדרים ב"גני חמת" – על קברים.
אברהם פורז: האם ח"כ וקנין שותף לדעתו של ח"כ ביבי שצריך למצוא פתרון, או שלדעתך בכלל אין לבנות שם אלא בעיר אחרת?
יגאל ביבי: למה לא לבנות?
יגאל ביבי: כל הארץ בנויה על קברים, אפילו הכנסת.
יצחק וקנין: עם קצת רצון טוב של כל הצדדים – יגיעו לפתרון.
יצחק וקנין: מבחינתי רצון טוב הוא לא לבנות על קברים.
יצחק וקנין: אני לא מוכן לשמוע שבונים על קברים.
יגאל ביבי: אפשר לבנות על קברים, אבל לפי ההלכה.
אברהם פורז: אך כל טבריה היא קבר אחד גדול.
אברהם פורז: ח"כ וקנין לא מוכן לכך.
יצחק וקנין: אני מוכן, יש פתרונות.
אברהם פורז: ח"כ ביבי מציע פתרון לבנייה.
יצחק וקנין: הדיון כאן מסיט הכל לכיוון השלילי, לא לכיוון החיובי.
אברהם פורז: אם כן, מה מציע ח"כ וקנין?
אברהם פורז: לבנות בסקוטלנד?
יצחק וקנין: לא, לא זאת אמרתי.
יצחק וקנין: אפשר לבנות, עם פתרונות.
יגאל ביבי: אני בטוח שכאן באזור יש קברים, אבל אם ירצו להרחיב את המבנה הרב שמידל יבוא ויבדוק, ויבנו לפי ההלכה בכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: כבר היום אנחנו יושבים על קברים.
יגאל ביבי: אני לא יודע זאת בוודאות, אבל אני מעריך שזה נכון.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לצאת מסיפור הקברים לסיפור ההשקעה.
יוסף יצחק פריצקי: אין כאן נציג מאנשי הכנסייה הסקוטית, אבל צריך לתת להם את פרס ישראל, פרס התיירות ופרס המשוגע.
יוסף יצחק פריצקי: באמצעיתה של האינתיפאדה, במקום שהתיירות נופלת, כשמפטרים עובדים בתיירות ובעיר מוכת אבטלה – הם החליטו ללכת על פרויקט כזה.
יגאל ביבי: אני בניתי 80% מהמלונות בעיר.
יוסף יצחק פריצקי: אני יודע שלבך בטבריה, ח"כ ביבי.
יוסף יצחק פריצקי: כמה מובטלים יש שם היום?
יוסף יצחק פריצקי: מה אחוז האבטלה?
יוסף יצחק פריצקי: לא עלינו.
יוסף יצחק פריצקי: יותר מאשר במקומות אחרים.
יוסף יצחק פריצקי: אך אנשי הכנסייה הציעו לבנות בית מלון כדי שיהיו בו עובדים.
יוסף יצחק פריצקי: נכון שזה לא מספיק – אין די במאה חדרים – וצריך לבנות עוד.
יוסף יצחק פריצקי: אבל הכנסייה מוכנה להשקיע 20 מיליון דולר בארץ ישראל כדי לבנות בית מלון.
יוסף יצחק פריצקי: זה מה שהיא עושה ואנחנו - במקום לשאת אותה על כפיים, במקום לברך - פועלים כדי למנוע זאת.
יוסף יצחק פריצקי: אגב, ההיסטוריה של הכנסייה הסקוטית רצופה עזרה ליהודים.
יוסף יצחק פריצקי: שר החוץ שלנו, של מדינת ישראל, שולח שליחים לכנסייה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא שולח את השגריר כדי שלא יבנו שם.
יוסף יצחק פריצקי: לא ראיתי כדבר הזה.
יגאל ביבי: האם אתה רוצה להעביר מסר לעולם שאפשר להרוס קברים של יהודים, ח"כ פריצקי?
יוסף יצחק פריצקי: שרת החינוך מתעסקת גם היא בנושא.
יוסף יצחק פריצקי: מפקד המחוז הצפוני של המשטרה – במקום שיעמיד שוטרים כדי להגן על החופרים – מתעסק בנושא.
יוסף יצחק פריצקי: הם לא עשו שום דבר לא חוקי.
יוסף יצחק פריצקי: כך מתאבדת מדינה.
יוסף יצחק פריצקי: במקום שנשמור על חוק, כי הם פעלו על פי חוק – הורסים הכל.
יוסף יצחק פריצקי: האם הם עשו משהו לא חוקי?
יגאל ביבי: עוד לפני החפירות הם החלו לבנות.
יגאל ביבי: בטבריה אני מתמצא יותר ממך.
יוסף יצחק פריצקי: הם הגישו בקשה, הגישו תכנית מתאר, קיבלו היתרים – הכל לפי החוק.
יוסף יצחק פריצקי: איזה פרצוף יש היום למדינת ישראל בעולם: באים אליה משקיעי חוץ ועושים להם את המוות במקום לתת להם סיוע.
אבשלום וילן: אני לא יודע באיזו מדינה אני חי.
אבשלום וילן: לפעמים נדמה לי שאני נמצא בסיפורי שלום עליכם, במקרה הטוב.
אבשלום וילן: ח"כ ביבי, שהיה ראש עיריית טבריה, ובנה 80% מהמלונות – אומר שיש פתרון.
אבשלום וילן: אם אפשר לחיות עם ההלכה – מה טוב.
יגאל ביבי: אבל אם אי אפשר, צריך להרוס קברים – זה מה שח"כ וילן אומר.
יוסף יצחק פריצקי: שיאספו עצמות.
אבשלום וילן: העיקר שמשתמשים במשפט המחץ: "דרכיה דרכי נועם וכל נתיבותיה שלום".
אבשלום וילן: ביום שנתחיל להפנים זאת, גם סגן השר יצחק וקנין - שראיתי כותרות גדולות שמצטטות את דבריו בעניין הפורנוגרפיה - ימצא פתרון יצירתי.
אבשלום וילן: מי שרוצה לראות סרטים כחולים, שיעשה זאת בין 22:00 לחצות הלילה, אחרי שהילדים הולכים לישון.
יצחק וקנין: מה שח"כ אומר זו חוצפה.
יצחק וקנין: אתה תצטרך להתמודד מול המציאות, וגם אני.
יצחק וקנין: לא אמרתי את הדברים שאומר ח"כ וילן, למרות שכך כתבו.
יצחק וקנין: אמרתי שלצערי הרב אחד הגורמים לכל מה שאנחנו רואים היום – גם בכבישים, גם באלימות, וגם בפריצות במשפחה – הוא אותם סרטים.
יצחק וקנין: אם אתה חושב שזה חיובי שיראו סרטים – שיבושם לך.
יצחק וקנין: בבקשה, שהכל ייפרץ את הכל – תנו לילדים לראות את הכל.
יצחק וקנין: לא ח"כ וילן מפחיד אותי, ולא ח"כ פריצקי.
אבשלום וילן: אני מודיע שיש קונצנזוס.
אבשלום וילן: סגן השר שכנע אותי שסרטים כחולים זה דבר מאוד לא חינוכי.
אבשלום וילן: אני מסכים עם ח"כ וקנין.
יצחק וקנין: אז מדוע אתה מגחך, ח"כ וילן?
יצחק וקנין: הייתי מצפה מח"כ וילן ומכל חברי הכנסת לתת גיבוי לדברים האלה.
אבשלום וילן: אתה יודע מדוע אני מגחך, סגן השר?
אבשלום וילן: כי במקום לעבוד בנועם, אתם מנסים להכתיב.
אבשלום וילן: כנראה שיש לאנשים צורך לצפות בסרטים כאלה, ואתם לא יכולים להכתיב לאנשים מה לראות, מה לאכול ואיפה לבנות.
אבשלום וילן: לכן ההתמודדות היא רק במישור החינוכי, רק בדרכי נועם, רק בנתיבות שלום.
אבשלום וילן: ביום שתפנימו את זה - הכל יסתדר.
אברהם פורז: אני מבקש לסכם את הדיון בנושא שלנו.
אברהם פורז: ראשית, כולנו מאוחדים בדעה שצריך מפעלי תיירות בארץ בכלל ובטבריה בפרט.
אברהם פורז: זה מביא תיירים, מכניס מטבע חוץ ותורם לכלכלה.
אברהם פורז: שנית, אני מניח שכולנו מאוחדים בדעה שצריך לפעול לפי החוק, ושום גוף לא יכול לפעול בניגוד לו – זה נכון גם לגוף חרדי וגם לגוף חילוני.
אברהם פורז: מתוך התמונה שמצטיירת כאן, ייתכן שהיה מחדל ומישהו נתן היתר בנייה לבנות על קברים, אינני יודע.
אברהם פורז: ייתכן שזה מחדל של עיריית טבריה או של הוועדה המחוזית שאישרה את התב"ע.
אברהם פורז: אך ברגע שאושרה התכנית, הדרך היחידה לבטל או להתלות אותה, היא באמצעים החוקיים לעשות זאת.
אברהם פורז: אך אני חושב שכולנו מסכימים שהדבר לא יכול לקרות באמצעות אלימות של מישהו, שמחליט שמה שעושים לא טוב – והוא יכפה את דעתו על אנשים שיש להם היתרים ורשיונות חוקיים.
אברהם פורז: לכך בוודאי שאיננו מסכימים.
אברהם פורז: הוועדה קוראת למשטרה ולרשות העתיקות לפעול לפי החוק ולא להיכנע לשום גורם שפועל בניגוד לחוק - בין שהוא גורם חרדי ובין שהוא גורם חילוני.
יגאל ביבי: אבל אם בונים על קברים, מה לעשות?
יוסף יצחק פריצקי: אפשר לפנות לבית משפט ולהוציא צו מניעה.
אברהם פורז: אני לא מכיר את הכנסייה הסקוטית אבל ברור לי שהיא לא מנסה להתעמת עם איש.
יגאל ביבי: ולכן אני מתפלא על מעשיה.
יגאל ביבי: היא יכלה לפעול אחרת.
אברהם פורז: הכנסייה הסקוטית יכלה לבנות בסקוטלנד, זה מה שאתה אומר, ח"כ ביבי.
אברהם פורז: היא יכלה לבנות בעוד מקומות.
אברהם פורז: אך הכנסייה מבקשת להשקיע בארץ, מתוך כוונה טובה להגביר צליינות.
אברהם פורז: בתקופה של אירועים פוליטיים קשים דווקא הצליינים הם התיירים שמגיעים ארצה.
אברהם פורז: יש להם אמונה, הם מאמינים שישמרו עליהם מלמעלה.
אברהם פורז: הדבר האחרון שצריך לעשות הוא להתייחס כך אל גוף כמו הכנסייה הסקוטית, שבאה הנה בכוונות טהורות ורוצה להשקיע כסף.
אברהם פורז: מה ייצא לנו מזה?
אברהם פורז: הם יברחו מפה.
אברהם פורז: מחובתנו לעזור לכנסייה.
אבשלום וילן: יש הסבר מדוע שר החוץ פנה אל הכנסייה?
אבשלום וילן: האם הוא רצה להודות לחברי הכנסת החרדים על הצבעתם?
אברהם פורז: אין לי הסבר לכך.
אברהם פורז: בוקר טוב לכולם, אני שמח שכולכם נמצאים כאן.
אברהם פורז: על סדר יומנו, כידוע, הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24) והצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26), מדובר בהצעת חוק פרטית.
אברהם פורז: באשר להצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26), הצעת החוק הפרטית, אנחנו מבקשים את אישור הוועדה בהתאם לסעיף 121 לתקנון.
אתי בנדלר: המליאה צריכה לאשר החלטה של הוועדה על החלוקה.
אתי בנדלר: הוועדה צריכה קודם להחליט על חלוקה.
אברהם פורז: אנחנו מבקשים מהמליאה לאפשר לנו להביא לקריאה שניה ושלישית רק חלק מהצעת חוק הפרטית, הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26).
אברהם פורז: אתם ודאי זוכרים כי בישיבות הקודמות מציעי הצעת החוק הפרטית דיברו בזכות זה שהמועצה לשידורי כבלים תהפוך ליחידת סמך עם תקציב נפרד.
אברהם פורז: בינתיים הובא לידיעתנו כי יש בכוונת שר התקשורת לתקן את החוק באופן שמועצת הרשות השנייה לשידורי טלוויזיה ורדיו והמועצה לשידורי כבלים ולוויין יאוחדו למועצה אחת, מה שנקרא "ברית המועצות".
אברהם פורז: מאחר וכך, אנחנו רוצים לאפשר איזשהו פסק זמן כדי לבדוק האם הפרוייקט המכונה "ברית המועצות" מתממש או לא מתממש.
אברהם פורז: הפיצול יאפשר לנו לראות שאם הפרוייקט לא מתממש תקודם ההצעה של יחידת הסמך.
אברהם פורז: לפיכך, כרגע אנחנו משאירים את הסעיף הזה של יחידת הסמך ב-stand by , ואם הפרוייקט "ברית המועצות" לא יתממש, נראה מה אנחנו עושים עם זה הלאה.
אברהם פורז: אדוני השר, בבקשה.
ראובן ריבלין: כל אפשרות שהיא אפשרות חלופית נראית בעיניי.
ראובן ריבלין: אני רק מבטיח לך שפרוייקט "ברית המועצות" יקום ויכונן.
אברהם פורז: אדוני השר, אני רוצה לומר לפרוטוקול כי אני רואה בחומרה רבה את מה שקרה פה כאשר הוטחה בפניך עוגה.
אברהם פורז: זה בכלל לא מעשה קונדס, עם כל הכבוד.
אברהם פורז: אני חושב שכניסה בתואנות שווא לבניין הכנסת ולתקוף שר בישראל או כל נבחר ציבור הוא מעשה מחפיר, מביש, שצריך להגיב עליו בכל החומרה.
אברהם פורז: לדעתי, אין לעבור עליו בסלחנות כפי שמגיבים בסלחנות למעשה קונדס של ילדים שלא יודעים מה הם עושים.
אברהם פורז: אני חושב שזה חמור מאוד.
אברהם פורז: אגב, אני לא יודע מה הם רוצים ממך.
אברהם פורז: אני חושב שהם גם לא יודעים מה הם רוצים.
אברהם פורז: לאחר שקראתי את המנשר שלהם, הבנתי לחלוטין שהם לא יודעים מה שהם רוצים.
אברהם פורז: באחת הישיבות נציגי הארגון הזה היו פה והם קיבלו ממני רשות דיבור.
אברהם פורז: הם ביקשו לקבל גם היום רשות דיבור בישיבה, אני ביקשתי להתייעץ עם קצין הכנסת, כי מסתבר שגם אנחנו אפשרנו להם את כניסתם לפה ולא רק חברי הכנסת אילן גילאון ונעמי חזן.
אברהם פורז: אומרת לי מנהלת הוועדה שקצין הכנסת הודיע לנו שאותם שבעה אנשים שנכנסו לכאן בעבר ושהיו מעורבים בתקיפת השר, לא יכולים להיכנס לבניין הכנסת, ואני אומר זאת באופן פורמלי.
אברהם פורז: אם מישהו מכם תמה על הפגיעה ביכולת הייצוג, ידע עכשיו מה הסיבה לכך.
ראובן ריבלין: אני אתייחס לעניין הזה בשלב מאוחר יותר כאשר נציגי משרד המשפטים יהיו פה.
אברהם פורז: זה יהיה כנראה עניין שיעמוד לתיק פלילי ואז יהיה סוביודיצה או בדרך לסוביודיצה.
אברהם פורז: אם כן, על דעת היושב ראש שהוא גם היחיד שיכול להצביע פה, הוועדה החליטה להביא בפני מליאת הכנסת את ההצעה כמו שנאמר פה, לחלק את הצעת החוק.
אתי בנדלר: לחלק את הצעת החוק כך שסעיף 13א להצעה לא ייכלל בה.
אברהם פורז: במקביל, אנחנו צריכים לפנות לוועדת הכנסת על מנת לאפשר לנו לאחד.
אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, אני מציעה שהוועדה תקבל החלטה על איחוד הצעות חוק רק אחרי שהמליאה תאשר את הצעת החלוקה.
אברהם פורז: רבותיי, במקום לקבל פקס מחברים או מקרובים, אני מקבל פקסים מחברת YES.
מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו קיבלנו את מספר הפקס מהמזכירה שלך.
מיכל רפאלי-כדורי: זה בסמכות וברשות.
אברהם פורז: אין לי טענות, זה בסדר.
אברהם פורז: מאחר ואני לא רוצה שנהיה חלילה במצב שאולי עשינו שגיאה, אני אבקש מהגברת מיכל רפאלי כדורי או ממר מטלון, להסביר לנו שוב למה אתם חושבים שהסעיף כפי שאנחנו ניסחנו אותו פוגע.
אברהם פורז: מדובר בסעיף הזה שכביכול מחיל עליהם את חובת הפקות המקור.
אתי בנדלר: מדובר בסעיף 94 בחוברת של הצעת החוק.
אתי בנדלר: אני חושבת שיש לנו כבר פתרון.
אורי אולניק: אני רוצה להציע הצעה כלשהי.
אברהם פורז: אני רוצה לשמוע את נציגי חברת הכבלים קודם.
אורי אולניק: אני אציע את ההצעה שלי ויכול להיות שלאחר שהם ישמעו את הצעתי הם יאמרו שהם מקבלים אותה.
אורי אולניק: אני רוצה להציע שהתחולה של סעיף 6ה(1) לגבי גובה ההשקעה בהפקות מקור תידחה בעוד שנה שנתיים.
אברהם פורז: האם אתה כובל את סמכות המועצה לכבלים לתקופה הזו?
אורי אולניק: אני לא חושב שבכך אני כובל את סמכות המועצה.
אברהם פורז: תסביר לי מה קורה מבחינה משפטית.
אורי אולניק: מצד אחד ישנו הרישיון שניתן לחברת YES וישנן תקנות שמסדירות את סוגי ההשקעות בהפקות מקור.
אורי אולניק: דרך התקנות ניתן לעשות שינוי בעניין הזה והמועצה רשאית לקבוע לחברת YES היקף השקעה גבוה יותר מהפקות מקור ממה שיש להם היום.
אברהם פורז: גם ברישיון הנוכחי.
אורי אולניק: בוודאי.
אברהם פורז: מר מטלון, האם אתה מסכים לזה?
עו"ד מוריאל מטלון: אני אמרתי בישיבה הקודמת: תשאיר את המצב על כנו, כי במסגרתו יש לי את היכולת לבחון את שיקול הדעת של הגוף, יש לי את זכות השימוע ואני חי איתו.
עו"ד מוריאל מטלון: אם הוא יופעל, מן הסתם הוא יופעל מטעמים סבירים כאשר אני אגיע לנפחים המתאימים.
אורי אולניק: מאחר וחברת YES סבורה שאם יחילו עליה באופן מיידי את היקף ההשקעה בהפקות מקור, דהיינו, בין 12%-8%, עלול להיגרם לה פגיעה קניינית קשה, ובנוסף להצעה שהציעה היועצת המשפטית של הוועדה שנותנת עוד שיקול דעת בטרם ההפעלה של הסוגיה הזו, אני מציע להוסיף עוד מרכיב אחד והוא דחיית התחולה של ההשקעה של 12%-8%, נניח לשנת 2003.
אורי אולניק: חברת YES חייבת היום בהשקעה בהפקות מקור מכוח החלטת המועצה על הסדר ICP, ונדמה לי כי דובר על 7.5 מיליון דולר ו-10 מיליון דולר בשתי השנים של הסדר ICP.
אורי אולניק: בשנה הראשונה 7.5 מיליון דולר ובשנה השנייה 10 מיליון דולר, כך שזה לא מצב שאנחנו משאירים אותם נטולי השקעה בהפקות מקור.
אורי אולניק: אני חושב שאם הסעיף יחול עליהם החל משנת 2003 ובנוסף לתוספת שהציעה היועצת המשפטית של הוועדה, יש לנו פה הסדר מידתי ראוי שאינו פוגע מעבר לנדרש בקניין של חברת YES.
אתי בנדלר: אני רוצה להציע הצעה נוספת רק לגבי הסעיף של הפקות המקור.
אתי בנדלר: במקום לקבוע למשל שבראשון לינואר 2003 זה יחול באופן אוטומטי, אני חושבת שאולי ראוי לגבי הסעיף הזה בלבד להפוך את הנטל, וברוח זה שוחחתי עם עו"ד מטלון הבוקר.
אתי בנדלר: דהיינו, שהסעיף הזה לא יחול על מי שהיה בעל רישיון לשידורי לוויין, אלא אם המועצה החליטה כך לאחר שהיא שמעה את בעל הרישיון, ואז אפשר להחיל את זה בכל מועד שהוא, בין לפני ובין אחרי, אחרי שרואים איך המצב מתפתח.
ראובן ריבלין: מבחינה משפטית זה הכי צודק.
ראובן ריבלין: אפשר לעשות הכל בהסכמה.
ראובן ריבלין: פה צריך להיות אחת מהשתיים: ייקוב הדין את ההר או שהכנסת יכולה לקבוע.
ד"ר יזהר טל: אתי, את צריכה לקצוב את זה בזמן.
ד"ר יזהר טל: האם זה יהיה המצב לשלושים שנה?
אתי בנדלר: עד תום הרישיון של כל אלה שיש להם רישיון.
ד"ר יזהר טל: יש רישיון מתגלגל.
ראובן ריבלין: עד תום התקופה הראשונה של הרישיון המתגלגל.
ד"ר יזהר טל: לכן אני אומר שצריך לקצוב את זה בזמן.
אתי בנדלר: אז צריכים לתקן גם את ההוראה הכללית של סעיף 94(ב).
ראובן ריבלין: רישיון מתגלגל הוא רישיון שניתן לתקופה ואם מקיימים את התנאים אז הוא מתגלגל.
ראובן ריבלין: התקופה הראשונה היא עשר שנים.
ראובן ריבלין: בינתיים עברו שנה, שנתיים.
אברהם פורז: מר מטלון, האם אתה ראית את סעיף 94(ב) החדש?
אברהם פורז: האם הוא מקובל עליך?
עו"ד מוריאל מטלון: אני ראיתי את סעיף 94(ב) החדש והוא לא מקובל עליי.
אברהם פורז: למעשה, הוא לא משנה את המצב הנוכחי.
עו"ד מוריאל מטלון: הוא משנה אותו מאוד.
עו"ד מוריאל מטלון: כאשר אנחנו עמדנו לפני קבלת הרישיון ונשאנו ונתנו עם המועצה על תנאי הרישיון, לא היו אז גם תקנות.
עו"ד מוריאל מטלון: אנחנו עמדנו במצב שבו הייתה הוראה בחוק 6ה(1) שקבעה כמה הכבלים צריכים לתת להפקות המקור.
עו"ד מוריאל מטלון: אנחנו אמרנו שאנחנו לא יכולים לעמוד בנורמה ההיא שהיא פחותה מהתיקון הנוכחי.
עו"ד מוריאל מטלון: הכבלים נמצאים עם מעל 90% מהתשתיות, ואנחנו לא יכולים לעמוד בזה.
עו"ד מוריאל מטלון: גם הכבלים לא התחילו בזה.
עו"ד מוריאל מטלון: עמדתנו התקבלה ואמרו לנו שאנחנו נקבל נורמה יותר נמוכה בשים לב לפער ביננו לבין הכבלים.
עו"ד מוריאל מטלון: אנחנו התחלנו עם הנורמה שמצויה בתקנות.
עו"ד מוריאל מטלון: אחר כך, ביקשו מאיתנו תמורת ההסדר של ICP עוד תוספת.
עו"ד מוריאל מטלון: קיימנו משא מתן והסכמנו לזה ועם שני הדברים האלה אנחנו חיים בשלום.
אברהם פורז: הרי גם במצב הקודם אפשר היה להעלות לך את זה אחרי אפשרות לשמוע אותך.
עו"ד מוריאל מטלון: נכון, עם זה כהלכתו אני יכול לחיות.
עו"ד מוריאל מטלון: אני רוצה לעשות צדק עם הגישה.
ראובן ריבלין: אתה אומר: אני לא רוצה שתשפר את גישתי, רק אל תרע אותו.
עו"ד מוריאל מטלון: בדיוק.
עו"ד מוריאל מטלון: סעיף 6נב אומר שהמועצה רשאית בכללים, לאחר שנתנה שימוע וכן הלאה, לקבוע שהוראות החוק לרבות 6ה(1), שזה הפקות מקור, כלומר, לרבות עניין הפקות המקור רשאית המועצה בכללים לקבוע שהם יחולו עליי.
עו"ד מוריאל מטלון: פה יש איזון ראוי.
עו"ד מוריאל מטלון: מצד אחד, קבעו לי דין פרטני שמסתכל עליי מול הכבלים, על גודלי, כמה מנויים יש לי, מה התקציב שלי, אנחנו הגשנו תוכנית עסקית שנבדקה וראו כמה אנחנו יכולים להשקיע.
עו"ד מוריאל מטלון: כאשר הכבלים היו בפחות ממה שמחילים עליהם היום אמרו: אל תגעו בלוויין, אל תתנו לו את מה שיש בכבלים.
עו"ד מוריאל מטלון: היום נותנים לכבלים זכויות וגם מטילים עליהם עוד חובות בהפקות מקור.
עו"ד מוריאל מטלון: יש איזון פנימי כלפיהם.
עו"ד מוריאל מטלון: לעומת זאת, לי לא נתנו כלום.
עו"ד מוריאל מטלון: להפך, את היריב שלי מחזקים.
עו"ד מוריאל מטלון: בהמשך הסעיף כתוב: "...
עו"ד מוריאל מטלון: רשאית היא לקבוע בכללים מיוחדים לעניין שידוריו של בעל רישיון מסוים או לכלל בעלי רישיון בעניינים המנויים ב-6ה(1), בשינויים המחויבים מאופן שידורי הטלוויזיה".
עו"ד מוריאל מטלון: כלומר, המועצה רשאית לקחת את סעיף 6ה(1), כך אני מניח, ולבדוק האם בשינויים המחויבים יש להחיל אותו או אין להחיל אותו.
עו"ד מוריאל מטלון: ראשית, זה בכללים.
עו"ד מוריאל מטלון: שנית, היא צריכה להפעיל שיקול דעת, והיא צריכה להפעיל שיקול דעת שמתייחס לעובדה שאני קיבלתי רישיון בנתונים מסוימים, ולראות האם חלו שינויים?
עו"ד מוריאל מטלון: זה התהליך הקונסטיטוציוני.
ד"ר יזהר טל: זה סעיף 6(ה)1 אחר, זה לא אותו סעיף.
אברהם פורז: אני עדיין לא הבנתי מה השוני בין הקונסטרוקציה שהייתה קיימת לבין מה שכתוב פה?
אברהם פורז: אני לא רואה את ההבדל.
עו"ד מוריאל מטלון: אני יכולתי להגיד בהתחכמות, אם יש את זה בסעיף 6נב למשרד ולמועצה, אז למה הם צריכים סעיף ספציפי?
עו"ד מוריאל מטלון: והנה התשובה.
עו"ד מוריאל מטלון: כי בסעיף 6נב כאשר המועצה תרצה להחיל את זה עליי, היא תצטרך להתכנס, היא תצטרך להזמין אותי, היא תצטרך להחליט להחיל את זה עליי לאחר שבדקה, וכתוב: "בשים לב לשינויים המחויבים מאופי השידורים באמצעות.
עו"ד מוריאל מטלון: .." היא צריכה לבדוק אותי מול הכבלים ולהגיד: אכן כן, הנה הכלל שאמר החוק בסעיף 6נב, בשים לב לשינויים המחויבים עכשיו הגיעה העת להחיל את זה על הלווין כי למשל יש לו חצי מיליון, שש מאות אלף מנויים או משהו דומה לכך.
עו"ד מוריאל מטלון: כאשר יהיה לשיקול דעתה רציונל הוא יעמוד.
אברהם פורז: מר מטלון, זה ברור שאם הסעיף נוגע לכבלים ומחילים אותו על הלווין, צריך להגיד "בשינויים המחויבים", כי זה לא מאותו עניין.
אברהם פורז: אבל, כאשר עושים סעיף ספציפי רק ללווין אז לא צריך לומר "בשינויים המחויבים", כי זה רק שלו.
אברהם פורז: אני לא מסוגל להבין מה רע לך בזה שלא ניתן להטיל חובות לפני התיקון, אלא לאחר שהמועצה נתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו.
עו"ד מוריאל מטלון: יש פה שני דברים.
עו"ד מוריאל מטלון: ראשית, הוא לא מדבר על החלטה, הוא אומר רק על זכות שימוע.
עו"ד מוריאל מטלון: כלומר, הנורמה כנורמה שהפקות מקור בסטנדרטים של הכבלים דהיום, חלות עליי, היא כבר מכוח חוק, אלה מה אומרים?
עו"ד מוריאל מטלון: לפני שעושים את זה יש לתת לו רק את זכות המילה האחרונה, כפי שאומרים לנאשם בבית המשפט: תגיד את מה שיש לך עוד לומר לפני שהגילוטינה יורדת עליך.
אברהם פורז: גם במצב הקודם הייתה לך זכות המילה האחרונה.
עו"ד מוריאל מטלון: לא.
עו"ד מוריאל מטלון: במצב הקודם המועצה צריכה להתכנס ובנתון שיש לי רישיון קיים, היא צריכה להחיל עליי נורמה של הכבלים.
עו"ד מוריאל מטלון: בהסתכלות הציבורית שלה היא צריכה לומר: הלווין גדל וצמח אז הוא כבר כמו הכבלים.
עו"ד מוריאל מטלון: צריך להיות אלמנט של החלטה של המועצה אני רוצה שהוא יהיה באישור השר וועדת הכלכלה, אבל צריך להיות אלמנט של החלטה.
עו"ד מוריאל מטלון: אני אומר דבר פשוט.
עו"ד מוריאל מטלון: המועצה תהיה רשאית להחיל עלי את זה בכללים באישור השר וועדת הכלכלה וכשהיא תחליט על כך היא תשמע אותי.
עו"ד מוריאל מטלון: זה יעבור את התהליך כמו כל מה שעשינו פה בחוק הבזק, ויקבעו שאני ראוי.
עו"ד מוריאל מטלון: אני אשמח להגיע ליום הזה, כי זה יאמר שאני הגעתי לבגרות.
אברהם פורז: הגברת מיכל רפאלי כדורי, בבקשה.
מיכל רפאלי כדורי: במשך המון שנים היו דיונים בוועדת הכלכלה ובוועדת החינוך על כך שהטילו מעט הפקות מקור על חברות הכבלים.
מיכל רפאלי כדורי: אחת הטענות שעלתה היא שאין קשר בין החובה בכסף לבין הגידול במספר המנויים של הכבלים.
מיכל רפאלי כדורי: כאשר הלווין נכנס, הרגולטורים עשו תיקון והם הצמידו את חובת הפקות המקור שלו לגידול במספר המנויים.
מיכל רפאלי כדורי: אחוז הפקות המקור עולה במדריגות עם הגידול במספר המנויים.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו חשבנו שזה נכון והוגן, ואני חושבת שאם היו עושים את זה עם הכבלים, אז יכול להיות שהיינו מגיעים היום למדריגה אחרת, אבל זה מה שהיה אז.
מיכל רפאלי כדורי: כאן יש איזשהו רפרנס.
מיכל רפאלי כדורי: כשהמועצה תרצה לשנות ולהגדיל את זה, היא תצטרך באיזשהי צורה לרפרנס הזה.
מיכל רפאלי כדורי: אם למשל מספר המנויים קפץ בצורה מדהימה מעל המספרים האלה אז זה איזשהו רפרנס.
מיכל רפאלי כדורי: כאן הכל מנותק.
מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת להזכיר לכם, המחויבות של חברות הכבלים להפקות המקור לא רק שהיו נמוכות, אלא נמרחו במדריגות שלהן על שמונה שנות הקמה.
מיכל רפאלי כדורי: כללי הבזק נתנו לכבלים תקופות הקמה.
מיכל רפאלי כדורי: כל ארבע שנים היא תקופת הקמה, המדריגות הן אחרי שתי תקופות ההקמה.
מיכל רפאלי כדורי: אחרי שמונה שנים הטילו עליהם את המקסימום.
מיכל רפאלי כדורי: לא משנה שבסוף השמונה שנים גם תוקן החוק.
מיכל רפאלי כדורי: תראו מה אתם מטילים עלינו לאחר שנה שאנחנו באוויר.
מיכל רפאלי כדורי: זה קצת מגוחך.
עו"ד מוריאל מטלון: כשעמדנו לעלות הגשנו תוכנית עסקית למועצה ואז קבעו לנו את חובות ההפקות המקור.
ראובן ריבלין: תאמינו לי שמי שלא הבין את הקייס שלכם עד עכשיו, לא יבין אותו.
עו"ד אסתר שטרנבך: אני רוצה להבהיר את הרקע לקביעת חובת הפקות המקור על ידי חברות הכבלים.
עו"ד אסתר שטרנבך: תקופת ההקמה נקבעה אז לתקופה ארוכה בגלל השקעות גדולות שהיו צריכות להיות משוקעות בתשתית, מה שאין כן לגבי החברה לשידורי לווין.
עו"ד אסתר שטרנבך: בתוך תקופת ההקמה היינו במצב שבו אנחנו נתונים גם היום, הכללים שונו והחוק קבע מחויבות יותר גבוהה ממה שנקבעה בזיכיון.
ראובן ריבלין: גם פה זה יכול להיות.
עו"ד אסתר שטרנבך: בשנת 1997 היה תיקון לחוק שהגדיל את חובת הפקות המקור.
אברהם פורז: הגברת שטרנבך, נדמה לי שאם בבוא העת תהיה תחרות אמיתית בין הכבלים ללוויין היא תהיה רק בתחום הפקות המקור.
אברהם פורז: הרי כל החומר הקנוי יהיה זהה אצל כולם.
אברהם פורז: אני הבנתי את דבריכם, למרות שבאמת צריך מיקרוסקופ בשביל להבין את ההבדלים.
אברהם פורז: עו"ד שלום פוריס מאיגוד המפיקים והיוצרים, בבקשה.
עו"ד שלום פוריס: אני מבקש להתייחס לדבריהם של נציגי הלווין ולדבריה של היועצת המשפטית של הוועדה.
עו"ד שלום פוריס: ראשית, אנחנו סבורים שלא תהיה פגיעה בכלל בזכות הקניין אם הסעיף יהיה בנוסח כפי שהוא הוצע מלכתחילה.
עו"ד שלום פוריס: אפילו אם יש פגיעה בזכות הקניין, אנחנו סבורים שהמטרה של הפקה מקורית קנויה היא מטרה ראויה והמידה הנדרשת.
עו"ד שלום פוריס: אנחנו מצטרפים לעמדה שהציע מר אולניק.
עו"ד שלום פוריס: אנחנו סברנו ששנה היא תקופה מספיקה די והותר.
עו"ד שלום פוריס: גם תקופה של שנתיים היא בגדר פרק זמן סביר.
עו"ד שלום פוריס: הטיעונים שנשמעים כאן על ידי נציגי הלוויין לא סבירים בעיננו לחלוטין.
עו"ד שלום פוריס: אם יש היגיון מסוים היום ועכשיו להגדיר את הלווין כתעשיית ינוקא או כתעשייה שנכנסת בתנאי תחרות קשים לתוך השוק ויש מקום לעודד אותה, לקבוע מכאן ואילך כי מדובר בתעשיית שהיא "טעונת הגנה" באופן רציף וקבוע בכל מה שכרוך בהפקה מקורית קנויה, אנחנו סבורים שאין בזה היגיון.
עו"ד שלום פוריס: המשמעות של הבקשה להטיל את הנטל באופן קבוע על המועצה, כפי שהגדירה זאת היועצת המשפטית של הוועדה, לומר למה צריך להטיל עליהם את החובות שנקבעו ביחס לכלל, בעיננו זה לא סביר.
עו"ד שלום פוריס: להפך, הנטל צריך להיות עליהם.
עו"ד שלום פוריס: אני מניח שיושב ראש הוועדה יכול לראות מול עיניו איך עוד שנתיים במצב שכזה משמיעים טיעונים.
עו"ד שלום פוריס: התהליך הזה לוקח שנה או שנתיים שלאחריהן הולכים לבג"ץ ונגמרו העשר שנים ולא קורה שום דבר.
אברהם פורז: רבותיי, אני רוצה להציע את ההצעה הבאה.
אברהם פורז: אני רוצה להציע שבסעיף 94(ב) כנוסחו יוסיפו את המילים: אלא לאחר שהמועצה נתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו ובהתחשב באופיים של שידורי הטלוויזיה באמצעות לווין.
אברהם פורז: זה מועתק מהסעיף הקודם שבו כתוב: "המתחייבים מאופיים של שידורי הטלוויזיה באמצעות לווין".