GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: אדוני גם רמז שיכול להיות מצב שבו למעשה נוכל לתת לכל מבקש לשדר, הדבר הזה עדיין אינו נכון, אם כי בשידור הדיגיטלי, גם לעניין זה מגיע.
ראובן ריבלין: אנחנו עדיין לא נמצאים בנושא זה.
ראובן ריבלין: נמצא פה אחד המומחים, שאול כץ, עוד רגע הוא ייתן לאדוני ולכל הנוכחים את הסקירה על נושא התדרים.
ראובן ריבלין: כרגע אני מוכרח לומר שהצעת החוק מתחלקת לשניים, אחד היא שאלה שהכנסת צריכה לתת את דעתה עליה, באתי ואמרתי את דעתי במסגרת ועדת השרים לענייני חקיקה ומשרד התקשורת יקבל כל הכרעה של הכנסת בעניין זה.
ראובן ריבלין: כמובן יש נושא חוקתי שתכף נגע בו.
ראובן ריבלין: אני רוצה להבחין בין שני דברים, ההבחנה הראשונה היא נושא התדרים.
ראובן ריבלין: קודם כל אני מוכרח לומר שבמכרז שכל הנוכחים כאן זכו, הם זכו בז'אנר ברור של רדיו אזורי והאופי של החלפת רדיו אזורי לרדיו ארצי, הוא דבר שהם לא זכו בו מעולם מבחינת המכרז.
ראובן ריבלין: בהחלט יכול לבוא גוף שרוצה להיות גוף משדר ארצי, מדוע אתה ולא אני, לכן הדברים האלה צריכים להיות ברורים.
ראובן ריבלין: אני רואה את הבקשה להם ולכן צריך לנפות את הצעת החוק, אני רואה אותה כבקשה של כל אנשי הרדיו האזורי, לבוא ולבקש מהכנסת להתחשב בכל המצבים שגררו אותם להגיע ליומם זה שבו הם מבקשים להמשיך את המסע שהחלו בו ושתחילתו לא הייתה טובה אל היום הם רואים את האופק ואת השחר העולה להצלחה שאליה הם פיללו כאשר הם הלכו למכרז הזה והיום יש להם גם ניסיון יותר טוב.
ראובן ריבלין: אני רוצה להבחין קודם כל בין הנושא שהם רוצים להפוך להיות רדיו ארצי, אנחנו מתנגדים לכך בכל תוקף ואני מבין שגם היוזמים לא מתנגדים.
ראובן ריבלין: דבר שני שאני רוצה לומר, בכל נושא התדרים אנחנו נמצאים היום במצב שבו יש לנו שלוש רשתות שידור נוספות ב- F.M ואלה שלוש רשתות ארציות היחידות הקיימות.
ראובן ריבלין: לגבי הרדיו האזורי הערבי, אני רואה שחבר הכנסת טיבי יצא, הרחבנו ואנחנו יוצאים למכרז חדש משום שמבחינת מפת האזור לא היה דבר הגיוני והיום אנחנו מתקנים אותו, נדמה לי הרשות השניה עושה זאת יחד עם משרד התקשורת.
ראובן ריבלין: לכן אני אומר, אם מדובר כרגע בהפרדה בקיעת העיקרון העיפרון הכחול שבו אנחנו אומרים, שאת כל הנושאים של התדרים אנחנו מוציאים מהחוק, ואנחנו מדברים רק על הארכת הזיכיון, בעניין זה אני עכשיו רוצה לומר את הדברים הבאים: כשר התקשורת, אין לי עמדה בעניין זה ואני מבקש מהכנסת להכריע.
ראובן ריבלין: כאשר היא שמעה את משרד המשפטים, עמדת הממשלה.
ראובן ריבלין: אני כפוף לעמדת הממשלה, יחד עם זה אני פוף להחלטות הכנסת.
ראובן ריבלין: חזקה עלי החלטת הכנסת שקבעה מליאתה.
ראובן ריבלין: לעניין החוקתיות, נושא חוקתיות הוא נושא נכבד מאד, האם אנחנו יכולים בכנסת למנוע את שוויוניות בתחרות, אשר יש רבים אחרים שאולי רוצים להיכנס לנעליהם או במקומם, או יחד אתם לאותם אנשים שזכו בזיכיון והוא היה מוגבל לתקופה כזו או אחרת.
ראובן ריבלין: יש שאלה כזו שהיא נדונה כרגע בנושא הטלוויזיה.
ראובן ריבלין: כל המידתיות , כל הסבירות, אני רוצה לומר לחברי הכנסת, כדי שנוכל לבוא ולומר שחוק זה הוא חוקתי, אני מציע להם שבראש ובראשונה יראו את המגבלה שקיימת בחוקים עצמם, חוק חופש העיסוק שצריך שתהיה מידתיות וסבירות וכל אותם דברים.
ראובן ריבלין: אין כל ספק שהרדיו האזורי סבל ממצב בלתי נסבל של היכולת של הרשות לאפשר לו לקיים את הזיכיון שהיה לו.
ראובן ריבלין: אני רואה בפרסומות ברדיו ממלכת כמו גלי צה"ל וקול ישראל, מעבר למידה המחייבת את הרשות השניה.
ראובן ריבלין: קול ישראל נותנת פרסומות, תפוס כפי יכולתך, ככל שבאים אליהם ך הם מפרסמים.
ראובן ריבלין: בעוד שיש מגבלות רציניות ביותר על הג'נטלמנים האלה.
ראובן ריבלין: נושא הרדיו הפיראט, אנו נלחמים בו מלחמת חורמה, יש לנו צי אדיר של שתי ניידות.
אברהם פורז: שרוב זמן במוסך.
ראובן ריבלין: ניידות חדשות עם אמצעים אלקטרוניים שאין כמוהם בעולם עיקרם הולך לנושא שדות התעופה, וגם כאשר מגלים רדיו פירטי, אנחנו לוקחים להם את המכשירים, הם קונים מכשירים חדשים, משרד המשפטים מכין את כתבי האישום .
ראובן ריבלין: עמדתי ברורה וחד משמעית, הכנסת תאמר את דברה, יש את נושא החוקתיות ויזכור אדוני שזה בניגוד לעמדתה של הממשלה.
אמיר לוי: הערה ראשונה, העלה חבר הכנסת לנגנטל שיש בעיה עם מונופול רשות השידור, אמרתי את זה בהתחלה, דרך להתמודד עם מונופול רשות השידור זה לא באמצעות הארכת זיכיונות למישהו.
אמיר לוי: דבר שני יש הבדל בין משטר זיכיונות למשטר רשיונות.
אברהם פורז: הדיון היום נעשה רק למטרה אחת, כד לאפשר לגלי צה"ל ורשות השידור אפשרות טיעון לפני המגמה שלנו לצמצם את הפרסומת גם ברשות השידור וגם ברדיו.
אברהם פורז: ממילא אנחנו מדברים על הצעת חוק בקריאה מוקדמת שתגיע לקריאה ראשונה לכנסת ואם היא תעבור קריאה ראשונה, היא תחזור לדיון פה ואנחנו נפתח את העניין מחדש.
אברהם פורז: אני מבטיח לכם אז, שניתן לכולם לדבר כולל אלה שלא קבלו היום רשות דיבור.
אברהם פורז: לצורך הקריאה הראשונה אני מציע את ההסדרים הבאים, את הנוסח יצטרכו להביא בפנינו כי אני מדבר כרגע על עקרונות.
אברהם פורז: העקרון הראשון הוא שנסמיך את הרשות השניה להאריך את הזיכיונות לתקופה נוספת של 4 שנים בשלב זה בחוק.
אברהם פורז: מתוך מגמה שתוכלו גם להוציא מכרזים נוספים.
אברהם פורז: ממילא בתום 4 שנים הם רשאי.
אברהם פורז: אנחנו גם נבקש מכם, כחברי כנסת, שתוציאו מספר מכרזים נוספים על מנת שלא תהיה סיטואציה שבה אותה קבוצה שמרה לעצמה על הגחלת.
אברהם פורז: דבר שני, אנחנו נבקש מהוועד המנהל של רשות השידור או הגופים המוסמכים של רשת השידור, אני אבדוק מיהם, לקבוע מכסה מקסימלית של שידורי פרסומת ברדיו, והמכסה הזו תהיה טעונה אישור הוועדה.
אברהם פורז: על מנת שהכנסות הרדיו מפרסום ירדו.
דוידה לחמן-מסר: זה נושא חדש.
אברהם פורז: זה לא נושא חדש.
דוידה לחמן-מסר: זה תיקון חוק רשות השידור?
אברהם פורז: על מנת שנוריד את כמות הפרסומת ברדיו ולשחרר קצת יותר פרסומת.
אברהם פורז: דבר שלישי, אני לא יודע מי ממונה לגבי גלי צה"ל על הפרסומות.
אברהם פורז: השידורים האזרחיים של גלי צה"ל מפוקחים על ידי הוועד המנהל של רשות השידור.
אברהם פורז: לכן נבקש מרשות השידור, מאחר וזה נוגע לחלק אזרחי, אם יש צורך נכתוב זאת כהוראה נפרדת.
אברהם פורז: אנחנו נרצה גם לצמצם או להגביל את תשדירי החסות בגלי צה"ל למידה סבירה כדי שגלי צה"ל לא יהפכו לגוף שמתחרה יותר מידי בדברים האלה.
אברהם פורז: בשלב זה נשאיר את תחנות הרדיו כתחנות רדיו אזוריות ולא נחרוג מעבר לדבר הזה.
אברהם פורז: את כל הדברים האלה, נבקש מהיועצת המשפטית שלנו לנסח ואחרי שהיא תנסח זה יעבור פה לנוסח מדויק לוועדה ותתקיים פה הצבעה.
אברהם פורז: אני אעשה כל מאמץ שזה יהיה לפני הפגרה על מנת שגם ההצבעה בקריאה ראשונה תוכל להיות לפני הפגרה.
אתי בנדלר: אין שום סיכוי, זה לא יהיה לפני, אני אתנגד לכך בתוקף.
אברהם פורז: את זה שהצעת חוק בקריאה ראשונה שולחים ממזכירות הכנסת למשרד המשפטים והיא לא מתפרסמת שלושה ארבעה חודשים, על זה אני לא אעבור, ויש לי כבר ניסיון בחוק אחד כזה.
אתי בנדלר: אנחנו בהליכים להעברת היחידה הזו ממשרד המשפטים לכנסת, בהליכים מתקדמים.
אברהם פורז: אם לא תהיה ברירה אני אדפיס את זה במו ידיי ואעלה את זה למליאה.
אברהם הירשזון: אם אדוני ניסח בצורה כל כך ברורה את עקרונות ההסתייגויות שלו בנושא הזה לקראת קריאה ראשונה, הוא גם אומר שלקראת קריאה שניה ושלישית הנושא הזה יבוא לדיון רחב ויפתח דיון במליאה, מדוע שלא נאשר את הצעת החוק היום בכפוף לדברים שיעלו?
אברהם פורז: אז תינתן בצדק את טענה של נושא החדש, ובית המשפט העליון מתח ביקורת די קשה לכנסת, שאחרי קריאה ראשונה מכניסים נושאים שלא היו בקריאה ראשונה ולא מתקיים דיון ציבורי ראוי.
אברהם פורז: לכן, מבחינת הסדרים הנכונים, ואני אעשה כל מאמץ שזה יתפרסם לקריאה ראשונה ויוצבע גם לפני הפגרה,אבל אם לא לפחות שתתפרסם חוברת כחולה כדי שזה יהיה ידוע שמגמתנו בכנסת היא לצמצם את הפרסומת בגלי צה"ל, לצמצם את הפרסומת ברשות השידור, לאפשר הארכת הזיכיונות.
אברהם פורז: גם במטרה שיוצעו מספר מכרזים חדשים, על מנת לתת לשחקנים חדשים שרוצים להיכנס לתחום.
נחום לנגנטל: אני חושב שאם אתה מציע את זה תציע את זה עד 6 שנים.
אברהם פורז: את הנוסח נביא.
נחום לנגנטל: אפשר לנסות לגמור 4 , אני אומר בשביל נושא חדש זה 4.
נחום לנגנטל: הוא חתך אותנו מ- 15 ל- 4.
ראובן ריבלין: 15 זה לא סביר.
אברהם פורז: בעוד 4 שנים נדע , יכול להיות שנעבור לעידן הרשיונות, יש שידור דיגיטלי, שיטת התדרים לא תהיה קיימת ואז הבעיה תיפטר מאליה.
אברהם פורז: כרגע המנגנון שהיה בחוק זה הארכה לתקופה אחת של 4 שנים, לא הייתי רוצה לשבור את זה.
ראובן ריבלין: זה 6 שנים מהיום, 4 שנים משנת 2003.
אברהם פורז: האמן לי שכרגע הארכה של 4 שנים- - -
ראובן ריבלין: אל תיתן נשק בידי משרדים אחרים.
נחום לנגנטל: אני סקפטי מאד ביכולת שלך בשיטה שאתה כרגע מוביל, להביא את זה לקריאה ראשונה עוד במושב זה.
נחום לנגנטל: כי כל מי שרק יכול יעשה שזה לא יהיה.
אברהם פורז: אנחנו נכתוב את הנוסח בוועדה, ומאותו רגע ואילך אתה תנהל מלחמה כדי שזה יתפרסם.
נחום לנגנטל: אני כבר אומר לך שנכשלתי.
אברהם פורז: אתה באמת הופך לשגרתי.
דוידה לחמן-מסר: הפרסום יותר חשוב מאשר ההצבעה.
דוידה לחמן-מסר: גם אם ההצבעה תערך במהלך פגרת הקיץ, הפרסום בכחול יהיה קודם.
אברהם פורז: צריך לנסח את הסעיפים ואני מביא את זה תוך כמה ימים לישיבה נוספת עם הנוסח.
נאוה בת צור: אני מבקשת להוסיף עיקרון אחד ברוח החוק, שהגדלת האפשרויות לבעלות ברדיו, ברוח סעיף 72א'.
נאוה בת צור: היום יכולות להחזיק בעלות- - -
דידי לחמן-מסר: בזמנו הוא הסכים
נאוה בת צור: בזמנו הסכמתם.
אברהם פורז: תעזבו את הבעלויות ברדיו כרגע.
אברהם פורז: תודה רבה הישיבה נעולה
אברהם פורז: הישיבה היום תימשך שעה וחצי בלבד.
אברהם פורז: לעומת זאת בשבוע הבא נקבעו ארבע ישיבות לדיון בחוק הבזק, בימים א-ד.
אתי בנדלר: ביום ראשון קבועה ישיבה לשעה 11:00.
אתי בנדלר: אני מבקשת להקדים אותה, כדי שאוכל להשתתף בה.
אברהם פורז: אם כן הישיבה תוקדם לשעה 09:30.
אברהם פורז: בין השעות 11:45 ל15:00- תהיה הפסקה.
אברהם פורז: אחר כך נמשיך בערך עד השעה 18:00.
מוריאל מטלון: אי אפשר יהיה לקיים את הישיבה ברציפות?
אברהם פורז: משום שאם היועצת המשפטית תיעדר מהמקום שבו היא צריכה להיות – יוצא נגדה צו הבאה.
איה איסרוב: מתי יידון נושא הunbudling-?
איה איסרוב: האם נקבע מועד לנושא זה?
אברהם פורז: לגבי כל הנושאים השנויים במחלוקת אמתית, כמו unbundling, בעלויות צולבות וכו' – בישיבה האחרונה, שתתקיים בשבוע הבא, יובאו שתי גרסאות ותיערך הצבעה.
אברהם פורז: כך ייגמר העניין.
אברהם פורז: מי שלא יהיה מרוצה יגיש הסתייגות.
אברהם פורז: אפרט בקצרה את שתי הגרסאות שמתגבשות, כדי שלא יהיו הפתעות.
אברהם פורז: האחת מועתקת מהצעת החוק הממשלתית ולפיה השר יכול לעשות unbundling.
אברהם פורז: הנוסח ידוע וכתוב.
אברהם פורז: ההצעה השנייה אומרת שהשר יכול לחייב unbundling אך יש לו גם אפשרות שלא לעשות זאת, אם לדעתו זה לא ראוי ולא צריך.
אברהם פורז: בסך הכל מדובר בהעברת הנטל.
אברהם פורז: על פי ההצעה השנייה, אבל אם לשר יש סיבות טובות, הוא יכול לקבוע אחרת.
אברהם פורז: קרוב לוודאי שביום ראשון שתי ההצעות כבר יהיו מנוסחות.
אתי בנדלר: נשתדל להכין ליום ראשון חוברת של כל סעיפי הצעת החוק, למעט הבעלויות הצולבות.
יגאל ביבי: העיקר שלא תעבדו בשבת.
אורי אולניק: וגם לא בטבריה.
אברהם פורז: השר עדיין בודק את עניין הבעלויות הצולבות, ועוד לא סוכם מה ייעשה בעניין זה.
עמית שכטר: מה לעניין רשתות גישה אלחוטיות?
אברהם פורז: אנחנו מכניסים בנושא זה את החוק של ח"כ בן מנחם.
אתי בנדלר: בשינויים המחויבים לפי העניין.
אתי בנדלר: כל סעיפי החוק יהיו ביום ראשון, למעט מה שכבר פרטתי.
אברהם פורז: אנחנו פותרים את שאלת היתרי הבנייה במובן זה, שאם מתקן כזה יוקם על גג הבניין, בתנאים שקבענו, הוא יהיה פטור מהיתר.
יגאל ביבי: עד גודל מסוים, כמובן.
אברהם פורז: כן, 90 ס"מ הוא הגודל המרבי של קופסאות כאלה.
אברהם פורז: לשאלת הקרינה, כל הנושא יוסדר לפי מה שקובע המשרד לאיכות הסביבה.
עמית שכטר: הנושא שהעליתי לא קשור לקרינה.
אברהם פורז: ברור לי, לפחות, שאי אפשר להוציא נסח טאבו ואישור מהנדס וקונסטרוקטור על כל קופסה כזאת.
אברהם פורז: זה לא יקרה לעולם.
אברהם פורז: כעת נמשיך בקריאת הסעיפים בהצעת התיקון.
בני איינהורן: לא דיברנו על סעיף 6לד בשבוע שעבר.
בני איינהורן: אני מבקש להעיר הערה בעניינו.
בני איינהורן: הסעיף הזה עוסק בשימוש באפיקים.
בני איינהורן: יש בו שתי נקודות.
בני איינהורן: הראשונה עלתה בדיוני הוועדה הקודמים, והשנייה מהותית ביותר.
בני איינהורן: בעל רשיון מיוחד לשידור צריך להגיע להסדר עם חברת הכבלים על המחיר שהוא צריך לשלם.
בני איינהורן: בעל אפיק מיוחד צריך להגיע להסדר.
בני איינהורן: בהיעדר הסדר – מגיעים לשר.
בני איינהורן: ראשית אני מבקש ש"המחיר" יוכל גם להיות אחוז מהכנסות בעל הרשיון.
בני איינהורן: אני מפנה לסעיף 6לד(ב) בחוק העיקרי: "בעד שימוש כאמור בסעיף קטן (א), רשאי בעל זכיון לדרוש מן המשתמש מחיר סביר, ובאין הסכמה ביניהם - יקבע השר את המחיר בהתבסס על עלות השימוש, לפי שיטת חישוב שיורה עליה, בתוספת רווח סביר.
בני איינהורן: על החלטת השר ניתן לערער בפני בית משפט מוסמך".
בני איינהורן: הנושא נדון בוועדה בעבר.
אתי בנדלר: לא, מה שנדון הוא הבקשה לשנות את האמור שם מ"עלות" ל"עלויות".
בני איינהורן: ונדון גם נושא הזמן.
בני איינהורן: נאמר בוועדה שהשר ייתן החלטתו תוך שנה.
בני איינהורן: אני חוזר ומבה
בני איינהורן: יר שאני מפנה לחוק העיקרי, ולא לתיקון.
אברהם פורז: השינוי שנעשה הוא ל"בעל זכויות שידור".
בני איינהורן: זה השינוי, אך בחוק העיקרי, בסעיף 6לד(ב) יש שתי סוגיות שעלו בדיוני הוועדה.
בני איינהורן: הן לא מופיעות במסמך המפרט את השינויים.
בני איינהורן: הראשונה היא נושא המחיר – מה המחיר שישלם מי שעולה לשידור.
אברהם פורז: כתוב כאן "מחיר סביר".
בני איינהורן: ואנחנו רוצים להוסיף "בהתבסס על שיעור מהכנסות המשתמש".
אברהם פורז: השר יקבע זאת.
אברהם פורז: אין צורך להוסיף זאת.
אברהם פורז: הרי אם אין הסכמה בין הצדדים השר הוא שקובע.
בני איינהורן: השאלה היא אם יתנו כאן פרשנות שאפשר לקבוע שאחוז כלשהו של ההכנסות עונה על הדרישה לקביעת "מחיר".
ראובן ריבלין: הדרישה לחלק מההכנסות היא דבר סביר, ולכן הסעיף כבר כולל זאת.
בני איינהורן: אך זה לא כתוב.
ראובן ריבלין: מדוע זה צריך להיות כתוב?
ראובן ריבלין: הרי אפשר להגיע לקזואיסטיקה אין סופית.
אברהם פורז: מה רע בנוסח הקיים?
אברהם פורז: "בהתחשב בעלות השימוש לפי שיטת חישוב…"
בני איינהורן: אך אחוז מההכנסות איננו "עלות".
אברהם פורז: לא ניכנס לזה עכשיו.
אברהם פורז: לא נשנה זאת כעת.
אברהם פורז: כתוב שהשר יכריע כשאין הסכמה.
אברהם פורז: יש הנחה שהשר יפעל באופן סביר.
ראובן ריבלין: זו הנחה שניתנת לסתירה בקלות.
יגאל ביבי: אני מבקש להבין את דבריו של מר איינהורן.
יגאל ביבי: הוא טוען שאיננו רוצה לקבל כסף, אלא חלק מההכנסות.
יגאל ביבי: בעצם הוא מבקש שלא לקבוע מחיר, אלא אופציה.
אברהם פורז: אין מניעה שהצדדים יגיעו להסכמה כזאת ביניהם.
יגאל ביבי: מר איינהורן מבקש להבהיר זאת.
יגאל ביבי: הוא יכול לבקש מגורם מסוים כסף, אך לדרוש אחוז מההכנסות מגורם אחר.
יגאל ביבי: הוא מבקש שיהיה ברור בחוק שהדבר מותר.
ראובן ריבלין: לדעתך זה מעשה סביר, מר איינהורן?
ראובן ריבלין: אם כן, אין בעיה.
יגאל ביבי: אך מר איינהורן מבקש שזה יהיה בחוק, אם אני מבין נכון את כוונתו.
ראובן ריבלין: אך יש עוד המון נושאים שיכולים להופיע בחוק.
ראובן ריבלין: היו"ר אברהם פורז: ח"כ ביבי, הבנת נכון את הדברים, אך כוונתו של מר איינהורן וגם כוונתך שלך כבר נמצאות בסעיף.
ראובן ריבלין: זה מה שכתוב.
ראובן ריבלין: "שיטת החישוב" המוזכרת כאן יכולה להיות גם אחוזים.
בני איינהורן: אני מבקש להעלות נושא שני.
בני איינהורן: נקבע בוועדה שהשר ייתן תשובה בתוך שנה.
בני איינהורן: זה נשמט מהסעיף למרות שכך סוכם בדיון הוועדה.
אברהם פורז: זהו לֶקח ממקרה ערוץ הקניות.
ראובן ריבלין: מוסכם.
אברהם פורז: אם זה לא נכנס לסעיף, אני מבקש לתקן זאת.
יגאל ביבי: אני חוזר לנושא הקודם.
יגאל ביבי: האם ההנחה שהסעיף מאפשר גם גביית אחוז מההכנסות תעמוד בבג"צ?
טל אופק: הקביעה שהשר ישיב בתוך שנה הוכנסה לסעיף אחר.
טל אופק: במקום שנה נכתב "השר ייתן את החלטתו תוך זמן סביר בנסיבות העניין".
אברהם פורז: לכתוב "זמן סביר" זה בלתי סביר.
אתי בנדלר: אני נזכרת כעת בעניין.
אתי בנדלר: לא בכדי כתבנו זאת כך.
אתי בנדלר: היו"ר אמר שלפעמים שנה היא זמן רב מדי, ולעתים זהו זמן קצר מדי.
אברהם פורז: אני מבקש לתקן ולכתוב: "זמן סביר שלא יעלה על שנה".
ראובן ריבלין: זה מוצדק.
אתי בנדלר: האם לשנות זאת רק בסעיף 5 או גם כאן?
אברהם פורז: בכל מקום.
אברהם פורז: צריך לכתוב "זמן סביר שלא יעלה על שנה".
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו פועלים בתוך שבועיים.
אתי בנדלר: אני כותבת "זמן סביר שלא יעלה על שנה".
אתי בנדלר: כך היה בהתחלה.
אורי אולניק: אקרא את התיקונים המבוקשים: סעיף 6לה בטל מאחר שהוא עסק ברשת הסנכרון, או ברשת הבין-אזורית של חברות הכבלים.
אורי אולניק: אנחנו מתקדמים למשטר אחר, ואין צורך בסעיף זה.
אברהם פורז: זה מוכיח שמר אולניק נכנס לנעליו של מר רוזן: גם הוא אהב לקרוא, או לפחות הוא זה שנהג לקרוא.
אורי אולניק: בסעיף 6לו לחוק העיקרי, בס"ק (א) במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון לשידורי כבלים" ובמקום "דמי זיכיון" יבוא "דמי רשיון".
אורי אולניק: זהו תיקון טכני בלבד.
אורי אולניק: לפסקה 2 שם מוצעות שתי גרסאות.
אורי אולניק: הראשונה היא טכנית בלבד: במקום "דמי הזיכיון" יבוא "דמי הרשיון".
אורי אולניק: השנייה מוסיפה תיקון נוסף, בסוף הפסקה: "השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע הוראות לביצוע הוראות סעיף זה".
אורי אולניק: אני מבקש לומר כבר בשלב זה – הדבר לא הופיע בהצעת החוק הראשונית.
אורי אולניק: זה קשור בשאלה מה עושים עם התמלוגים.
אורי אולניק: אינני יודע מהי עמדת משרד האוצר בסוגייה.
ראובן ריבלין: פיקוח של ועדת הכלכלה של הכנסת הוא ראוי, אין לי התנגדות.
יגאל ביבי: מחברות הכבלים מתכוונים לגבות 12%-10% אך למדינה נותנים סעיף כללי, שיכול להסתכם ב10- ש"ח, כי כותבים "יקבע".
יגאל ביבי: זה לא צודק.
אברהם פורז: בהמלצת שר התקשורת אנחנו מאמצים את גרסה ב'.
דוידה לחמן-מסר: למשרדי המשפטים והאוצר יש בעיה עם הסעיף.
יגאל ביבי: הם לא רוצים שהכסף "ייצבע".
דוידה לחמן-מסר: לא ייתכן שכל חוק שיגיע לוועדות הכנסת "יצבע" את ההכנסות שיגיעו ממנו אל השר שמשרדו מופקד על החוק.
יגאל ביבי: אבל למה שתהיה אפליה?
אברהם פורז: אין זה סעיף מיסוי רגיל.
אברהם פורז: לא נקבע כאן שהכסף ילך לקופת המדינה.
אברהם פורז: כאן כתוב אחרת: "דמי הזיכיון, התמלוגים ותשלומים אחרים כאמור, ישמשו לכיסוי ההוצאות הדרושות לביצוע הוראות פרק זה לרבות לקיום משדרים קהילתיים ולעידוד הפקות מקומיות…".
אברהם פורז: אין זה מס רגיל.
יגאל ביבי: אני מסכים.
יגאל ביבי: אני מבקש להעיר הערה.
דוידה לחמן-מסר: יש צורך בראיית רוחב.
דוידה לחמן-מסר: על זה מופקד משרד המשפטים.
דוידה לחמן-מסר: את תפקיד משרד האוצר ימלא נציג משרד האוצר.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבינים את החשיבות שמייחסת כל ועדה לחוק שהיא מקדמת.
דוידה לחמן-מסר: אך ראיית הרוחב של תקציב המדינה מתחשבת סדרי עדיפויות אחרים.
דוידה לחמן-מסר: שר התקשורת הוא חבר ממשלה, ויודע שבין סדרי העדיפויות יש צורכי ממשלה, ביטחון וכו'.
דוידה לחמן-מסר: גם אם הסעיף קובע את ההוראה הזאת, אי אפשר לומר שרק שר התקשורת הוא שיקבע את ההוראות לביצועו.
אברהם פורז: כתוב שם "בהתייעצות עם ועדת הכלכלה".
דוידה לחמן-מסר: אם הדבר יהיה בהסכמת שר האוצר, אפשר לעשות זאת.
דוידה לחמן-מסר: משרד האוצר הוא לא נגדנו – הוא שלנו.
יצחק וקנין: אני מציע שעו"ד מסר תכין תשדיר שירות עם הסיסמה הזאת.
דוידה לחמן-מסר: מופקדת בידי חברי הכנסת מלאכת החקיקה.
דוידה לחמן-מסר: משמעותה - לשרת את התכלית.
דוידה לחמן-מסר: התכלית היא הראייה הכללית של אופן ביצוע החקיקה מול תקציב המדינה.
דוידה לחמן-מסר: אם כל ועדה תחליט שהשר הרלוונטי יקבע איך להשתמש בכל ההכנסות שמגיעות מהפעילות שמוסדרת בחוק שעובר תחת ידיה – אין טעם לתקציב המדינה.
ראובן ריבלין: אך יש נימוק מהצד האחר.
ראובן ריבלין: כתוב בחוק שההכנסות ישמשו לייעוד מסוים.
ראובן ריבלין: האם אין זו "צביעה"?
ראובן ריבלין: העם קבע, כשהוא עוד הצליח לקבוע – לפני שהחוק הכריח אותו לפעול אחרת – שדמי רשיון ודמי זיכיון ישמשו למטרות מסוימות, שלשמן הכסף נכנס.
דוידה לחמן-מסר: אם כותבים "בהסכמת שר האוצר" – אין בעיה.
דוידה לחמן-מסר: אך במצב הנוכחי שר התקשורת הנוכחי והבאים אחריו יהיו בעלי הסמכות.
ראובן ריבלין: ומה אם שר האוצר לא יסכים אך הכנסת תסכים?
דוידה לחמן-מסר: אז פונים לממשלה.
דוידה לחמן-מסר: זו בדיוק הפרוצדורה.
דוידה לחמן-מסר: בהעדר הסכמה שני השרים פונים לממשלה.
ראובן ריבלין: אך אין כאן מהפכה בתקציב המדינה.
ראובן ריבלין: יש כאן ייעוד ברור ואנחנו רוצים לצקת תוכן לחוק, כדי ששלטון החוק יהיה בעל משמעות.
ראובן ריבלין: הכנסת חוקקה ואמרה את דברה.
ראובן ריבלין: צריך לתת לכך משמעות.
דוידה לחמן-מסר: אם מוסיפים פסקה כזאת – שהשר יקבע הוראות – אני מבקשת שיוספו המילים "בהסכמת שר האוצר".
אברהם פורז: אני מבקש לשמוע את נציג משרד האוצר.
אמיר לוי: נוסח החוק במתכונתו הנוכחית קובע שהכסף מיועד למטרה מסוימת.
אמיר לוי: המשמעות היא שהייעוד ייקבע באמצעות חוק התקציב שעובר בכל שנה.
אמיר לוי: נכון, זה מצב לא קל, יש לממשלה ולכנסת מטרות ויעדים רבים.
אמיר לוי: אך כאן מוצע לקבוע תקנות עוקפות תקציב.
אמיר לוי: זו התערבות.
אברהם פורז: איחרת, מר לוי.
אתי בנדלר: לא, אפשר לטעון זאת עכשיו.
יגאל ביבי: האם לנציג האוצר יש וטו על החוק?
אמיר לוי: לעצם העניין אפשר לטעון "נושא חדש" והעניין יחזור לוועדה.
אמיר לוי: נראה לי לא סביר לקבוע סעיף כזה לכל חוק שמגיע לוועדה שיש בו הכנסות או תמלוגים.
אמיר לוי: אלה תקנות עוקפות תקציב.
אמיר לוי: זאת לא הדרך.
ראובן ריבלין: ומה אם ייכתב "בהסכמת שר האוצר"?
אברהם פורז: אני לא מסכים לכך.
יגאל ביבי: גם אני לא מסכים.
אברהם פורז: מועצת הכבלים הייתה אמורה להיות גוף סטטוטורי עצמאי כמו רשות השידור, עם תקציב נפרד – כחלק מהרשות השנייה.
אברהם פורז: בסופו של דבר היא נשארה במסגרת משרד התקשורת.
אברהם פורז: רצינו לתת לתקציב זה אוטונומיה כדי שהוא לא יהיה עוד מנגנון מיסוי.
אברהם פורז: זאת לא המטרה.
אברהם פורז: כעת משרד האוצר טוענים ל"נושא חדש".
ראובן ריבלין: אני מציע זאת כגרסה שלישית: במקום "בהתייעצות עם שר האוצר" יהיה "בהסכמה עם שר האוצר".
ראובן ריבלין: אנחנו בהחלט מתכוונים לפעול לכך שבסופו של דבר מועצת הכבלים תוכל להיות עצמאית.
אברהם פורז: החשש הוא ששר האוצר לא ייתן את הסכמתו, הצדדים ימתינו להסכמה – ובינתיים הכסף יזרום לקופת המדינה.
יגאל ביבי: בעלי הזיכיון משלמים מס הכנסה כמו כל אדם.
יגאל ביבי: המחוקק קבע שנוסף על כך ישולמו תמלוגים נוספים.
יגאל ביבי: הם מיועדים גם לקופת המדינה וגם לעידוד הפקות מקומיות.
יגאל ביבי: המציאות הוכיחה שהמדינה ניצלה את תום לִבנו והחוק הכללי הזה לא מתמלא.
יגאל ביבי: לכן צריך להוסיף כאן את המילים "ולא פחות מאשר" ולנקוב באחוז מסוים של ההכנסות.
יגאל ביבי: כך נכריח את המדינה להפריש סכום מסוים לצרכים אלה.
אברהם פורז: זה ממילא יגיע לוועדה.
יגאל ביבי: אינני חושב שיש לתת 20% או 30%.
יגאל ביבי: אך הייתי רוצה לקבוע שיועברו 5% או 7% לצרכים האלה.
יגאל ביבי: אם נכתוב משפט כזה – נוכל להיות בטוחים שסכום מסוים יופרש לצורכי ההפקות וכו'.
יגאל ביבי: הרי לכבלים קבעו 12%?
אברהם פורז: הוויכוח הזה כלל לא שייך לזכיינים.
אברהם פורז: הם כבר נפרדו מהכסף.
אברהם פורז: עכשיו הוויכוח הוא מול הקופה הציבורית.
אברהם פורז: הוועדה ממילא צריכה לאשר את התקנות.
אברהם פורז: הבעיה היא שאם שר האוצר לא ירצה שהכסף יעבור לצרכים אלה – הוא יעכב את הנושא, ובינתיים לא יקרה כלום.
יגאל ביבי: לכן כדאי לקבוע סכום של לפחות 5%.
יגאל ביבי: יהיה קצת כסף בינתיים.
יגאל ביבי: כך לפחות הכסף יזרום.
אברהם פורז: אין לנו כלים לקבוע כעת את השיעור המדויק הדרוש.
אברהם פורז: אני יודע שפורום היוצרים וגורמים אחרים רוצים בסעיף זה כדי שיגיע כסף להפקות.
יורם חטב: לא, אנחנו רוצים בו כדי לנסוע לחו"ל.
יורם חטב: יש כבר הכנסה של 400 מיליון ש"ח מהסעיף הזה, והיא אצל האוצר.
יגאל ביבי: כמה מזה הועבר?
אייל מלובן: כלום.
אייל מלובן: אני מציין ש5%- מסכום זה הם 20 מיליון ש"ח.
יורם חטב: איך הסעיף קובע קריטריונים לחלוקת הכסף?
אברהם פורז: הוא לא קובע זאת.
אברהם פורז: שר התקשורת הוא שקובע.
אברהם פורז: כתוב "השר, בהתייעצות עם שר האוצר, יקבע הוראות לביצוע הסעיף".
ראובן ריבלין: בעניין זה אני רוצה לשכנע את חבריי בכנסת.
ראובן ריבלין: בסעיף הזה, בכל נוסח שהוא, יש פריצה.
ראובן ריבלין: עד היום נקבע שכל כסף שנכנס עובר לקופת המדינה, ולאחר שהוא נכנס לתקציב המדינה מתחילים לתקצב את הגוף.
ראובן ריבלין: העיקרון הזה נשבר באופן משמעותי בחוק הקולנוע, שעד היום איננו מיושם.
אברהם פורז: האם מוסכם שייכתב כאן "בהסכמת שר האוצר"?
ראובן ריבלין: כן, ונציג האוצר מסכים לכך.
אברהם פורז: אם כן נשנה את הסעיף.
אברהם פורז: אני מצטרף לעמדת שר התקשורת.
יגאל ביבי: שלפחות ייכתב כאן "בהתייעצות".
יגאל ביבי: אני מציע להשאיר את הסעיף כמו שהוא מוצע בגרסה השנייה.
אתי בנדלר: ראשית, הגרסה הראשונה שמוצעת כאן – זו שאין בה שום תוספת – לא התקבלה.
דורית ענבר: המועצה לשידורי כבלים ולוויין היא הכלה כאן.
ראובן ריבלין: וכולם יודעים למה הכלה נכנסת לחופה.
דורית ענבר: נכון, ולכן אני אומרת את דבריי בזהירות.
דורית ענבר: הסעיף אומר: "הכספים ישמשו לכיסוי ההוצאות הדרושות לביצוע הוראות סעיף זה".
דורית ענבר: הכוונה לפרק ב1 והוא עוסק בכבלים ובמועצת הכבלים ובתפקודיה.
דורית ענבר: אני מבקשת מכולם לדאוג לכך שהפרוצדורה שתיקבע לא תכבול את ידינו עוד יותר; הסכמה, אישור וכל אלה – עלולים לכבול.
דורית ענבר: ניסוח כזה עלול לגרום לכך.
אתי בנדלר: אני מבקשת להציע הצעה לנוסח: אם נכתוב "השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת יקבע הוראות לביצוע סעיף זה", הרי שגם אם האוצר, ברוב חסדו, יקצה סכומים לביצוע ההוראות, עלולה לעלות טענה שאי אפשר לעשות זאת אלא אם כן יש תקנות - הרי כתוב שהשר צריך לקבוע הוראות בהסכמת האוצר.
אתי בנדלר: אולי הנוסח צריך להיות "השר רשאי לקבוע".
טל אופק: הבעיה היא במילה "תקנות"?
דוידה לחמן-מסר: צריך לכתוב שהשרים רשאים להורות על כך.
אתי בנדלר: אני מציעה לכתוב שהשר, בהסכמת שר האוצר, רשאי להורות על הביצוע.
אתי בנדלר: אני כותבת נוסח מוצע: "השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי ליתן הוראות לביצוע…".
דוידה לחמן-מסר: אם השרים מסכימים, הם יבואו אל הוועדה, ואם לא – העניין לא יגיע לוועדה.
אברהם פורז: אבל הוועדה תלחץ ותבקש לקבל את ההוראות.
יגאל ביבי: השר הוא שיבצע את התקנות?
יגאל ביבי: המועצה היא המבצעת.
אברהם פורז: לא, השר קובע הוראות לביצוע.
ראובן ריבלין: אני מבקש לתקן ולהעיר: אני מסכים לתוצאה, אך אין קשר בין תקציב המדינה להוראות לפי חוק זה.
ראובן ריבלין: אם הכוונה הייתה שכספי התמלוגים ישמשו לביצוע הוראות חוק זה – זה לא חלק מתקציב המדינה, אלא להפך: זה מעבר לתקציב המדינה.
ראובן ריבלין: אך התוצאה היא אותה תוצאה.
אתי בנדלר: ח"כ ביבי, אתה מבקש לרשום הסתייגות לסעיף זה?
יגאל ביבי: כן, אני רוצה שהסעיף יישאר כפי שהוא כתוב במסמך התיקונים, כלומר "בהתייעצות עם שר האוצר".
ראובן ריבלין: אני אשכנע את ח"כ ביבי לקבל את הצעתנו בהמשך.
ראובן ריבלין: צריך הסכמה בעניינים העיקריים.
אברהם פורז: אם כן, סעיף 44 אושר בתיקון.
אורי אולניק: אני ממשיך לקרוא את התיקונים המבוקשים: בסעיף 6לז לחוק העיקרי, במקום ס"ק (ג) יבוא: "המונע, מפריע ומעכב ביצוע שידורים בכל דרך שהיא, דינו מאסר חמש שנים".
אורי אולניק: אני מבקש שהיועץ המשפטי יבהיר את התיקון העונשי הזה.
יזהר טל: יש משהו שעומד כאן בסימן שאלה, בגלל השינוי שנעשה.
יזהר טל: בשעתו בסעיף הזה עונש המאסר היה חמש שנים.
יזהר טל: נאמר אז במפורש שהכוונה למעשים במזיד ושלא כדין.
יזהר טל: הנושא העיקרי היה השחתת תחנת שידור במזיד.
יזהר טל: כעת העברה של השחתת תחנת שידור מצטרפת לסעיף העונשי הכללי לעניין השחתת רשת "בזק" – ולכן איננה מופיעה כאן.
יזהר טל: אך שם העונש הוא מאסר של שלוש שנים.
יזהר טל: לפי הנחיה של משרד המשפטים הורידו כאן את המילה "במזיד".
יזהר טל: התוצאה היא סעיף תמוה, וצריך לשקול אותו.
דוידה לחמן-מסר: ייתכן שזה היה קשור לסכסוך שבין YES וחברות הכבלים: "המונע, המפריע או מעכב שידורים".
דוידה לחמן-מסר: זאת בדיחה, כמובן.