GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נגה רובינשטיין: בסעיף קטן (ב) יש גם עבירה נמשכת וגם הפרה חוזרת.
אברהם פורז: יש הבדל בין הפרה חוזרת לבין הפרה נמשכת.
אברהם פורז: הפרה נמשכת היא למשל כאשר היית צריך להגיש דוח ולא הגשת אותו בזמן, וזה העיצום על כל יום נוסף שההפרה נמשכת.
אברהם פורז: הפרה חוזרת היא כשכל יום אתה עושה דבר חדש רע.
נגה רובינשטיין: בסעיף קטן (ב) מדובר על הפרה חוזרת.
נגה רובינשטיין: אז גם לגבי "הפרה חוזרת" צריך לתקן, שחצי הקנס יהיה לא רק על בעל רשיון כללי לבזק אלא גם על בעל רשיון כללי לשידורים.
נגה רובינשטיין: את זה צריך לתקן.
דוידה לחמן-מסר: בסעיף 37ג יבוא "יחול על בעל רשיון כללי לשידורים".
אורי אולניק: סעיף 80 להצעה - תיקון סעיף 37ד "בסעיף 37ד לחוק העיקרי, במקום "על פי דרישת המנהל בכתב" יבוא "על פי דרישה בכתב מאת המנהל או מאת יושב ראש המועצה, לפי הענין, ובמקום "שהודע לבעל הרשיון" יבוא "שנמסרה לבעל הרשיון הודעה בכתב".
אורי אולניק: סעיף 81 להצעה - תיקון סעיף 37ו "בסעיף 37ו(ב) לחוק העיקרי, אחרי "רשאי המנהל" יבוא "או יושב ראש המועצה, לפי הענין".
אורי אולניק: " זה מאחר שהמועצה נכנסה לעניין השידורים.
אורי אולניק: סעיף 82 להצעה - תיקון סעיף 37ח "בסעיף 37ח(ב) לחוק העיקרי, אחרי "הסכים לכך המנהל" יבוא "או יושב ראש המועצה, לפי הענין".
אורי אולניק: "
אורי אולניק: סעיף 83 להצעה - הוספת סעיף 37ט "אחרי סעיף 37ח לחוק העיקרי יבוא: "דרכי מסירה 37ט.
אורי אולניק: לעניין הטלת עיצום כספי לפי פרק זה, מסירה של צו, קביעה או הוראה שלא פורסמה ברשומות או שלא נקבעה ברשיון תיעשה לפי הוראות סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982, בשינויים המחוייבים".
אורי אולניק: סעיף 84 להצעה - תיקון סעיף 53א "בסעיף 53א לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב) - בטל.
אורי אולניק: " בסעיף 53א(ב) נאמר: "השר רשאי להורות על קביעת מפרטים טכניים של ציוד ...".
אורי אולניק: הוא בטל מאחר ואנחנו מוסיפים את סעיף 53ג, שהוא אותו דבר, בסעיף 85 להצעת החוק.
אורי אולניק: סעיף 85 להצעה - הוספת סעיף 53ג "אחרי סעיף 53ב לחוק העיקרי יבוא: "תקנים ומפרטים 53ג.
אורי אולניק: השר רשאי להורות בדבר תקנים ומפרטים טכניים של מיתקני בזק, לרבות ציוד קצה ונס"ר ודרכי פרסומם".
אורי אולניק: " יש הגדרה בחוק לנס"ר.
אורי אולניק: סעיף 86 להצעה - הוספת סעיף 54א אנחנו מגיעים לסעיף על-פי הצעתו של חבר הכנסת מיכאל איתן.
אורי אולניק: סעיף זה לא הופיע בהצעת החוק הממשלתית.
יגאל ביבי: גם אני מצטרף להסתייגות של חבר הכנסת מיכאל איתן.
אתי בנדלר: זה לא הסתייגות.
אתי בנדלר: זה הצעה שהוועדה קיבלה אותה.
אתי בנדלר: הממשלה אולי תסתייג.
אברהם פורז: אולי ביום רביעי הממשלה תרצה להגיש הצעה אחרת.
אברהם פורז: ניתן לה את האפשרות.
ראובן ריבלין: רציתי להזכיר שמדובר בהצעת חוק של חבר כנסת שנטען עליה שהיא נושא חדש.
ראובן ריבלין: זה הובא לוועדת הכנסת וועדת הכנסת ברוב קולות, על-פי שלטון העם, לא על-פי שלטון החוק, קבעה שזה לא נושא חדש והכניסה את זה להצעת החוק.
ראובן ריבלין: אחת משתיים, או שבכנסת יצביעו בעד זה, או שיצביעו נגד זה.
ראובן ריבלין: אולי הממשלה תבוא לקואליציה ותבקש לחייב במשמעת קואליציונית ולהצביע נגד.
אברהם פורז: הסיכוי שיקראו למשמעת קואליציונית ושהממשלה לא תעביר את זה, שואף לאפס.
ראובן ריבלין: הממשלה בהחלט חושבת שצריך לפחות 150 מיליון שקל בשנה לחינוך למיחשוב.
ראובן ריבלין: השאלה היא באיזה צורה: האם על-ידי צביעת כסף,או על-ידי קביעה בתקציב המדינה.
ראובן ריבלין: אני אביע את דעתי בממשלה.
יגאל ביבי: בעניין הזה היו שתי בקשות, שלי ושל חבר הכנסת מיכאל איתן.
יגאל ביבי: אם תתקבל הצעתו של חבר הכנסת מיכאל איתן, יכול להיות שאני לא אגיש את ההסתייגות שלי.
יגאל ביבי: אם הצעתו של חבר הכנסת איתן לא תתקבל, אז אני אציע את ההצעה שלי.
יגאל ביבי: חבר הכנסת מיכאל איתן אומר לקחת את הכסף מהתגמולים, כלומר מהאוצר.
יגאל ביבי: אני אמרתי לקחת את הכסף מהפקות המקור.
אברהם פורז: אני מציע שייאמר שחבר הכנסת ביבי מציע שמתוך אותם 50% - גברת ענבר, כמה הפקות מקור יש לשנה?
אברהם פורז: בין 8%-12% - כמה זה?
דורית ענבר: 10% בממוצע.
דורית ענבר: מתוך 450 מיליון שקל זה 45 מיליון שקל.
דורית ענבר: השנה אנחנו נגיע במקרה הטוב ל-7%.
דורית ענבר: לא נגיע ל-40 מיליון שקל.
דורית ענבר: זה החישוב שעשינו.
אייל מלובן: אתה לוקח גם את הספורט וגם את ---
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, צריך לנסח משהו שתהיה בו לפחות איזה לוגיקה פנימית.
אברהם פורז: מחייבים את חברות הכבלים - ללא כל קשר למדינה - מתוך הפקותיהם להפיק כך וכך הפקות מקוריות.
אברהם פורז: שהם יהיו פטורים מהפקות מקור וכנגד זה יעבירו כסף למדינה, והכסף הזה ילך למיחשוב?
אברהם פורז: תגיד, אז נדע.
יגאל ביבי: חבר הכנסת מיכאל איתן מציע לצמצם את הפערים בתחום המיחשוב מתוך כספי המדינה, מתוך התגמולים.
אברהם פורז: אבל זה לא כספי מדינה.
יגאל ביבי: היות ואני חושב שהמדינה תתנגד נחרצות לתת את הכספים האלה, אני בא לאוצר ואומר: אדוני, זה לא מהכסף שלך.
יגאל ביבי: אני רוצה ש-10% מהכסף שהיה מיועד להפקות מקור ייועד לתחום המיחשוב.
יגאל ביבי: אני חושב שיצירת מקור זה גם מיחשוב ולימוד.
אברהם פורז: ננסח את הסעיף באופן שהפקות המקור יהיו 6%, ו-2% מתוך הסכומים יועברו למדינה.
אברהם פורז: אני חייב למצוא פה את הלוגיקה, "שיהיה קצת היגיון בשגעון".
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי רוצה פחות הפקות מקור ויותר מיחשוב.
אברהם פורז: הצעת חבר הכנסת ביבי היא שהפקות המקור, במקום בין 8%-12% יהיו 6%, והפער של 2% נוספים ---
אייל מלובן: איך הגעת ל-2%?
אייל מלובן: מדובר על 8%-12% להפקות מקור.
אייל מלובן: תקבע שלהפקות מקור יוקצו 8% והוא יקבל את היתר.
יגאל ביבי: להפקות מקור מגיע 40 מיליון שקל.
יגאל ביבי: כלומר 10% מזה, 4 מיליון שקל, יופנו למיחשוב.
יורם חטב: אני מייצג את הציבור והוזמנתי לכאן כדי להשמיע את דעתי.
יורם חטב: יש לי מה להגיד בעניין זה.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת ביבי אומר שאם מגיע - וכמה שיגיע - להפקות מקור, 10% מתוך מה שמגיע להם יופנה לעניין המיחשוב.
ראובן ריבלין: זה מה שמבקש חבר הכנסת יגאל ביבי.
ראובן ריבלין: אנחנו לא מסכימים לכך.
אתי בנדלר: חבר הכנסת ביבי, האם אתה מציע שסכום זה יוּרַד מהסכום המיועד להפקות מקור?
אברהם פורז: זה לא לוגי.
אברהם פורז: מוכרחים לקבוע את הסכום ואז לגזור מכך את הסכום.
אברהם פורז: אי אפשר ללכת קדימה ואחורה במקביל.
אברהם פורז: זה לא מתמטיקה.
אברהם פורז: קבעו מיכסה להפקות מקור.
אברהם פורז: בנוסף לזה, עוד 10% אוטומטית יועבר למיחשוב.
אברהם פורז: זה כאילו מע"מ של 10%.
דוידה לחמן-מסר: אז חברות הכבלים צריכות לשלם 110%?
יגאל ביבי: עו"ד בנדלר, אני מבקש שתכניסי עוד הסתייגות שלי: "ובלבד ש-10% נוספים ילכו להפקות מקור של מסורת ודת".
יזהר טל: שידורי מסורת ודת של כל הדתות.
יגאל ביבי: אתה במדינה יהודית, אדוני.
יגאל ביבי: אתה לא זוכר את זה?
יורם חטב: חבר הכנסת ביבי, האם אתה יודע שבמחשבים יש אינטרנט עם פורנוגרפיה?
יורם חטב: ...
יגאל ביבי: סליחה, אתה יודע שאני כאן המחוקק ולא אתה?
יגאל ביבי: עם כל הכבוד.
אורי אולניק: סעיף 86 להצעה - הוספת סעיף 54א "אחרי סעיף 54 לחוק העיקרי יבוא: "צמצום פערים בתחום המחשוב"
אורי אולניק: (ב) 20% מסך כל התמלוגים שישולמו למדינה לפי חוק זה בידי בעלי רשיון או בעלי רשיון לשידורים ייועדו לצמצום הפערים בתחום המחשוב.
אורי אולניק: (ג) ראש הממשלה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע אמות מידה להקצאת הסכום בהתאם לסעיף קטן (ב) ולדרכי השימוש בו; כל עוד לא קבע ראש הממשלה כאמור, יחולו, לענין זה, הוראות סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985".
אמיר לוי: אנחנו נגד הסעיף הזה.
אברהם פורז: אנחנו יודעים, אבל מאחר וזה לא נושא חדש כל מה שמותר לכם עכשיו הוא לבקש להצביע על הסעיף בוועדה על מנת שייפול.
אברהם פורז: הצעתכם תהיה: "הסעיף יימחק".
אמיר לוי: בכל זאת אני מבקש להעיר שתי הערות.
אברהם פורז: נעשה את זה כאשר השרה ציפי לבני תהיה פה.
אברהם פורז: אנחנו לא רוצים לעשות לכל סרט הצגה חוזרת.
אברהם פורז: יומכם יגיע בדיון משותף עם השרה לבני, שמייצגת את שר האוצר, ביום רביעי בשעה 10:15.
אברהם פורז: היא ואתם, כולכם יחד וכל אחד לחוד, תוכלו לטעון כל טענה שתרצו בקשר לסעיפים, מה לשנות, מה למחוק ומה לבטל.
אברהם פורז: תשמרו את הטענות שלכם ליום רביעי.
אורי אולניק: סעיף 87 להצעה - הוספת סעיפים 55א ו-55ב "אחרי סעיף 55 לחוק העיקרי יבוא: "תחולת פקודת הטלגרף האלחוטי
אורי אולניק: בסעיף זה מדובר על הוראה טכנית שמאחדת את כל ההתייחסויות לפקודת הטלגרף האלחוטי במסגרת הוראה אחת.
אורי אולניק: "פטור מרישוי לפי חוק החשמל 55ב.
אורי אולניק: סעיף 6(א) לחוק החשמל, התשי"ד-1954, לא יחול לענין ביצוע פעולות במרכיבי רשת בזק ציבורית, אשר המתח החשמלי בהם אינו עולה על 65 וולט".
אורי אולניק: סעיף 88 להצעה - תיקון כותרת סעיף 56 "בכותרת סעיף 56 לחוק העיקרי, במקום "תיקון הפקודה" יבוא "תיקון פקודת הדואר".
אורי אולניק: " זה עניין טכני.
אורי אולניק: סעיף 89 להצעה - תיקון סעיף 59א "בסעיף 59א לחוק העיקרי, המילים "6ז(ה), 6כג(ה)" - יימחקו.
אורי אולניק: " מדובר בסעיף האומר מה אנחנו צריכים להביא לאישור ועדת הכנסת.
אורי אולניק: מאחר שמדובר בסעיפים שנמחקו, אין צורך להביא אותם לאישור הוועדה.
אורי אולניק: סעיף 90 להצעה - תיקון חוק המקרקעין "בחוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, בסעיף 72(א), במקום "לפי סעיף 6כט" יבוא "לפי סעיפים 6נט עד 6סא, 21ב ו-27ג".
אורי אולניק: " זה הסדרי המקרקעין החדשים שמפנים לחוק המקרקעין.
אתי בנדלר: לדעתי הם בסמכות רשם המקרקעין, אם אני זוכרת נכון.
אברהם פורז: סעיף 91 להצעה (תיקון חוק התכנון והבניה) קשור למשרד הפנים.
אברהם פורז: זה שייך לחוק בן-מנחם.
אברהם פורז: סעיף 92 להצעה (תיקון חוק סדר הדין הפלילי) - זה אותו דבר.
אורי אולניק: סעיף 93 להצעה - תיקון חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו "בחוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו, התש"ן-1990, בסעיף 111 - (1) בסעיף קטן (ב), בפסקה (1), במקום "שר החינוך והתרבות" יבוא "שר התקשורת".
אורי אולניק: (2) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) ועדת התיאום תתחיל בביצוע תפקידיה, בהתאם לסעיף 112, לא יאוחר מיום י"ד חשוון התשס"ב (31/10/2001) ולצורך כך ימונו חבריה עד ליום י"ג תשרי התשס"ב (30/9/2001)".
אורי אולניק: " אין לנו כל ערבות שיהיה בידי ועדת התיאום, שהיא ועדה סטטוטורית שהוזכרה בחוק הרשות השניה - אני אומר מאוד בזהירות - אם היא היתה מוקמת, כדי לסייע בהורדת עלויות התוכן או בתיאום רכישת עלויות התוכן, כפי שנטען פה תוך כדי הדיונים בוועדה.
אורי אולניק: זה לא עניין של מה בכך, שרגולטור מעורב ממש במחירים.
אורי אולניק: אבל בכל מקרה, אנחנו מקבלים פה את ההמלצה של יושב-ראש הוועדה, להקים את הוועדה ולנסות לגרום על-ידי הקמתה לכך שיהיה יותר תיאום בין הגורמים השונים בבואם לעשות רכש.
אורי אולניק: כמובן שהדבר איננו מייתר את הצורך בפעולת הרשות להגבלים עסקיים בנושא, כי תיאום רכישה הוא דבר שמן הסתם קשור בפעילותו של הממונה על הגבלים עסקיים.
עידית פרוים: ועדת התיאום מתאמת בין רגולטורים, לא בין מתחרים.
אברהם פורז: פרט לזה, היא קיימת סטטוטורית.
יגאל ביבי: האם אפשר להסביר לנו את הסעיף הזה?
אברהם פורז: לפי חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, שהתקבל בכנסת לפני למעלה מעשור, היתה אמורה לקום ועדה משותפת לרשות השידור, לרשות השניה, לכבלים ולטלוויזיה החינוכית, שתפקידה העיקרי היה למנוע התחרות פרועה ברכישת תוכניות מחוץ-לארץ, כדי שהמחירים לא יעלו.
אברהם פורז: למרבה הצער, הוועדה לא קמה וגם לא התחילה בפעולתה.
אברהם פורז: לכן בשנים האחרונות, בעיקר בין הלווין לבין חברות הכבלים, נוצרה תחרות שהעלתה את מחירי התוכניות הקנויות מחוץ-לארץ.
יגאל ביבי: היה הפסד של 100 מיליון דולר.
אברהם פורז: אני לפחות חושב, שלוּ היתה הוועדה קמה אז יכול להיות שחלק מהנזק היה נמנע.
אברהם פורז: אבל את הנעשה אין להשיב.
אברהם פורז: לפחות מעכשיו ואילך - המחוקק התכוון שתהיה ועדה, אז שתקום.
אברהם פורז: מאחר שהסמכות היתה בידי שר החינוך והתרבות שהיה צריך למנות את יושב-ראש הוועדה, ושר החינוך והתרבות לא עשה את זה, מאחר ששר התקשורת היום ממונה על מרבית התחום, דהיינו: גם על הרשות השניה וגם על הלווין והכבלים - הסמכות עוברת לידיו, בתקווה שהוא ימנה את הוועדה ואולי ייצא מזה משהו טוב.
יגאל ביבי: אבל הממונה על הגבלים עסקים שוב יוכל להכניס כאן טריז.
יגאל ביבי: צריך להגיד שהסמכות של הוועדה הזאת היא סופית.
יגאל ביבי: בינתיים השתוללות המחירים ממשיכה.
יגאל ביבי: צריך שיהיו לוועדה הזאת שיניים.
אורי אולניק: צריך להבין שכאשר מדובר בהתקשרויות מסחריות של הזכיינים, ספק אם רגולטור יכול להתערב.
יגאל ביבי: אז מה תעזור הוועדה הזאת?
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, אם אני לא מדבר איתך ואתה לא מדבר איתי, אז שנינו הולכים לחוץ-לארץ ומשתגעים וכל אחד מאיתנו מעלה מחירים.
אברהם פורז: אם יש דרך להידברות, לאו דווקא בין שנינו, לאו דווקא בין הזכיינים השונים אלא בין הגורמים שעומדים מעל, בין עו"ד דורית ענבר מצד אחד למנכ"ל רשות השידור מצד שני למנכ"ל הרשות השניה - יכול להיות שהם יוכלו לשבת ולהציע לכולם להתמתן.
אברהם פורז: זה פועל לטובת המשק הישראלי.
יגאל ביבי: לא הבנת את הטענה שלי.
יגאל ביבי: ידברו, ידברו וידברו, ומישהו ימליץ למישהו, יביאו מומחים ואז פתאום הממונה על הגבלים עסקיים יגיד: מי אתם בכלל?
ראובן ריבלין: יש צורך להבין שאם אנחנו הולכים לתחרות, אני לא אתערב בין גורמים מסחריים והם יעשו כרצונם.
יגאל ביבי: אמרו שאסור להם, רצו למנוע מהם.
יגאל ביבי: עד עכשיו התערבו כדי להפריע להם.
יגאל ביבי: הם רצו לשתף פעולה ולא נתנו להם.
ראובן ריבלין: כאשר הרשות להגבלים עסקיים לא מאפשרת להם להידבר ביניהם, אותה ועדת תיאום תיצור את הקשר ותנסה לראות אם אפשר למנוע איזה דבר שבסופו של דבר יגרום נזק לכלל.
ראובן ריבלין: אבל אם אחד רוצה להתחרות בשני, אם אחד רוצה על-ידי תחרות מסחרית על חשבונו לגרום לכך שהוא יהיה הדומיננטי, היחיד והמיוחד בתוך הישוב כולו, אלה הם דברים שמותרים בתחרות.
יגאל ביבי: אני לא מקבל את זה שאחרי שהוועדה ישבה, וישבו בה מומחים, וקבעה את הכל, כששלוש רשויות במדינה אומרות שזה מותר, פתאום בא הממונה על הגבלים עסקיים ואומר: לא משחקים, גמרנו.
יגאל ביבי: זה לא מקובל עלי.
יגאל ביבי: לכן צריך לתת שיניים לוועדה.
אברהם פורז: לדעתי תיאום ברמה הזאת יכול להניב תוצאות.
אברהם פורז: אם הוא לא יניב תוצאות, נחשוב הלאה מה לעשות.
אברהם פורז: אנחנו מאשרים את סעיף 93.
יגאל ביבי: אני לא רגוע לגבי העניין הזה.
יגאל ביבי: אני רוצה להגיש הסתייגות, שהחלטה של הוועדה הזאת תחייב את הגורמים השונים.
עידית פרוים: הממונה על הגבלים עסקיים לא פועל בחלל ריק.
יגאל ביבי: הוא גרם נזק של 100 מיליון שקל.
עידית פרוים: אני חושבת אחרת.
עידית פרוים: אני לא חושבת שהממונה על הגבלים עסקיים גרם נזק של 100 מיליון.
עידית פרוים: אולי כדאי שאנחנו נדבר אחר-כך על העובדות ומה היה שם בדיוק.
עידית פרוים: יש בית-דין להגבלים עסקיים.
עידית פרוים: כאשר מתחרים, מסיבה כלשהו, סבורים שטובת הציבור מחייבת שהם יפעלו במתואם, הדברים נעשים לעין כל, בהליך שיפוטי פתוח.
עידית פרוים: נטענות טענות ואם בסופו של דבר כבוד השופט, שהוא שופט בית-משפט מחוזי, סבור שטובת הציבור מחייבת שיהיה תיאום, יש דרך בחוק ההגבלים העסקיים לעשות את זה.
יגאל ביבי: אנשי מקצוע שיושבים ברשות השניה ובמועצה לשידורי כבלים ולווין הם אנשים מקצועיים והם יודעים הכי טוב.
אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, הערתך נרשמה, שהחלטת הוועדה תחייב, והיא תיכנס כהסתייגות.
אורי אולניק: סעיף 94 להצעה - הוראות מעבר "(א) על אף הוראות סעיף 6ב לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 13 לחוק זה, חבר מועצה שמונה לפי המלצת שר החינוך, התרבות והספורט וכיהן ערב תחילתו של החוק, ימשיך בכהונתו עד תום התקופה שלה מונה.
ראובן ריבלין: אין בעיה עם העניין הזה.
אברהם פורז: על סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) כבר דנו הבוקר.
אברהם פורז: על אילו סעיפים קפצנו?
עמית שכטר: נדמה לי שעל ההגדרות עוד לא דיברנו אף פעם.
אתי בנדלר: חוץ מהסעיף של הבעלויות הצולבות, ובכפוף לתיקוני נוסח שאני אעשה, זה סופי.
אתי בנדלר: בסעיף 10 להצעה בפסקה (5) (בעמוד 6) יש שתי גירסאות.
אברהם פורז: רבותי, חבל שניכנס לעניין הזה.
אברהם פורז: גירסה א' היא גירסת הממשלה כפי שהופיעה בחוברת הכחולה.
בני איינהורן: יש עוד דברים חדשים שצריכים לדון עליהם שמופיעים לפני כן.
בני איינהורן: אני מציע שנעבור החל מהעמוד הראשון ונעצור כל אימת שנדרש ליבון של עניין מסויים.
ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים שהחוק ייקרא "חוק התקשורת" ולא "חוק הבזק".
יזהר טל: עם הסוגריים זה ייצור שם מאוד מסורבל.
יזהר טל: זה יקרא "חוק התקשורת (בזק ושידורים)" ואחרי זה עוד סוגריים.
אתי בנדלר: אתה רוצה שזה יהיה "חוק התקשורת - בזק ושידורים"?
יזהר טל: אנחנו חושבים שהכי טוב שזה יישאר "חוק הבזק", כך כולם מכירים את החוק.
יזהר טל: אם אתם רוצים לשנות - לפחות בלי הסוגריים.
אברהם פורז: המלה "תקשורת" בשפת הרחוב אנשים רואים בזה mass media, מה שנקרא "תקשורת המונים".
אברהם פורז: מאחר והחוק הזה עוסק גם בטלקומוניקציה, כדי להבהיר, אנחנו נקרא לו בדיוק כמו שכתוב כאן: "חוק התקשורת - בזק ושידורים" ואז כולם יידעו במה מדובר.
אברהם פורז: לדעתי זה מגדיר את מהות החוק.
אברהם פורז: חבל שניכנס לזה כעת.
אברהם פורז: כבר דיברנו על כך.
יזהר טל: בסעיף 2(11) להצעה בעמוד 3 נדמה לי שבנוסח הוכנס משהו חדש שלא תואם את כוונת הוועדה, בהגדרה של "שידורים".
יזהר טל: בסיפא נכתב "אלא אם כן החליט השר ...".
יזהר טל: זה יוצר רושם שלא היתה כוונה אליו.
אברהם פורז: אין לי פתרון אחר.
יזהר טל: זה לא מתאים להגדרה.
יזהר טל: זה יוצר רושם כאילו אם השר לא החליט פוזיטיבית שמשהו לא נלווה במישרין, אז הוא לא שם.
יזהר טל: זה יוצר רושם לא נכון והופך את הכלל ואת החריג.
יזהר טל: לכן אנחנו מציעים בכל זאת לשלוף את זה מכאן.
יזהר טל: זה לא מתאים בהגדרה.
יזהר טל: אנחנו מציעים להוסיף סעיף קטן שייכנס בהמשך.
יזהר טל: אנחנו מציעים להכניס אותו בסעיף 6יט(1).
אתי בנדלר: אני מבקשת שתעבירו לי עד מחר הצעה ואני אבדוק אותה.
אברהם פורז: כרגע זה הנוסח הסופי, אלא אם כן תהיה החלטה אחרת.
אברהם פורז: בשלב זה הגדרת "שידורים" נשארת כפי שהיא.
אברהם פורז: ד"ר יזהר טל, אם תציעו לנו הגדרה יותר טובה, נאמץ אותה.
בני איינהורן: בסעיף 2(12) להצעה, בהגדרת "שליטה", בעמוד 3, היתה הבנה, לפחות בינינו, שאנחנו לא נגדיר כאן הגדרת "שליטה" חדשה אלא ניצמד להגדרת "שליטה" כפי שמופיעה בחוק הבנקאות.
אברהם פורז: מה רע בהגדרה הזאת?
דוידה לחמן-מסר: ההבדל הוא רק בסיפא.
אברהם פורז: אם יש משהו שהוא באמת כוח עליון שמחייב שינוי, הגידו לי.
אברהם פורז: אם לא, אני לא רוצה להיכנס לזה יותר.
אברהם פורז: אם יסתבר שזה הורס את הענף, אז תחזרו אלי.
עמית שכטר: בסעיף 9 להצעת החוק בעמוד 5, הוספת סעיף 4ז: הנושא הזה עלה לראשונה לדיון לפני כשבועיים ואז אמרנו שנחזור אליו.
עמית שכטר: הסעיף הזה הוא מקיף מדי וכוללני מדי.
עמית שכטר: בזמנו הסבירה גברת לחמן-מסר - והיא תתקן אותי אם אני טועה - שהכוונה היא לחבר בין שירותי בזק ושידורים בהתניה, כי אחרת נוצר מצב שבו כל הצעה של חבילה של שירותים שאנחנו מציעים למנויים, גם בתחומי הבזק, דורשת אישור של השר וזה יגרום לתורים ארוכים בכניסה למשרד התקשורת.
עמית שכטר: זה ממש ממהותה של התחרות.
עמית שכטר: נניח שאני מציע שני שירותים הכי פשוטים, למשל "שיחה ממתינה" ו"שיחה מזוהה".
אברהם פורז: זה לא התניית שירות בשירות.
עמית שכטר: לפי הנוסח הזה - כן.
אברהם פורז: אמרתי גם בפעם הקודמת שאני אסביר במליאה במה מדובר.
אברהם פורז: לא מדובר בשני שירותי טלקומוניקציה.
עמית שכטר: אז צריך לכתוב את זה.
עמית שכטר: כתוב "התנית שירות בשירות", וכתוב ש"שירות" הוא "שירותי בזק או שידורים".
דוידה לחמן-מסר: הסברנו שהתניה זה כריכה שאין בה יכולת הפרדה.
דוידה לחמן-מסר: אם הוא מציע את שני השירותים בנפרד אבל מציע חבילה זולה לכריכה - אז זה לא התניה.
עמית שכטר: כדאי לכתוב את זה בחוק.
עמית שכטר: למה לא להכניס את זה לתוך החוק?
אברהם פורז: זה יוסבר במליאה.
אברהם פורז: אין לי ניסוח יותר טוב מזה.
אתי בנדלר: ניסינו למצוא כל מיני נוסחים וראינו שבכל צורה של נוסח אנחנו פותחים פתח לדברים לא רציניים.
יזהר טל: אולי אפשר, במקום שהשר יצטרך מראש לאשר כל שינוי כזה, לתת לשר סמכות להתערב אם יש הפרה.
עמית שכטר: זה הרבה יותר טוב.
עמית שכטר: יש אלפי תוכניות שיווק כאלה בשנה.
אברהם פורז: רבותי, אני כבר אומר, אפשר הרי כמובן לפרש כל דבר לחלוטין מחוץ לפרופורציה.
אברהם פורז: התניית שירות בשירות איננה אומרת במגוון ותמהיל של שירותים מאותו תחום, זאת אומרת כשיש לך "שיחה מזוהה" ו"שיחה ממתינה" ו"עקוב אחרי" ועקוב אחריו.
אברהם פורז: לא בכך מדובר.
אברהם פורז: הכוונה היא: אם אתה נותן שירות טלקומוניקציה ובאותה הזדמנות אומר לו לעשות גם מנוי לעיתון.
אבי (אברהם) גבאי: או סלולר וחיבור לאינטרנט.
אברהם פורז: או למשל להתנות שאתה לא תקבל ממני שירות טלקומוניקציה אלא אם כן תלך לחברת התוכן שקשורה איתי.
אברהם פורז: זאת הכוונה בהתניית שירות בשירות.
אברהם פורז: לכן גם אף אחד לא יתבע אותך ולא יגיד לך שעשית עבירה כל עוד אתה בגדר הזה.
אברהם פורז: אם תרצה לסטות מזה, ואולי יש סיבה טובה, תפנה למשרד התקשורת ותקבל תשובה.
אברהם פורז: אני לא מניח שהתורים ברחוב יפו יהיו ארוכים יותר מאשר שני מטר מלשכת השר.
עמית שכטר: זה מעשה של יום יום.
עמית שכטר: יש אלפי תוכניות שיווק.
אורי אולניק: אני מציע למחוק את המלים "במישרין או בעקיפין".
אורי אולניק: המלה "בעקיפין" יכולה להביא לכך שכל דבר יתפרש כהתניית שירות בשירות והשר יוצף בבקשות, כי כל אחד יחשוב שאולי בעקיפין הוא מתנה מתן שירות בשירות.
אברהם פורז: "בעקיפין" למשל זה מחיר.
אברהם פורז: למשל אני יכול להגיד שאתן לך שירות במחיר מוזל אם תעשה כך וכך.
אברהם פורז: זה יכול להיות גם בעקיפין.
אתי בנדלר: ברוב המקרים זה התניות בעקיפין.
אברהם פורז: רבותי, צר לי, הדברים שנאמרו כעת על-ידי נאמרו לפרוטוקול הוועדה.
אברהם פורז: אני מבקש שלקראת נאומי במליאה תעברו על זה ותאפשרו לי להגיד את אותו טקסט גם במליאה.
אברהם פורז: כשאומרים "התניית שירות בשירות" אין הכוונה להגיד שמתן מגוון של שירותי טלקומוניקציה היא התניית שירות בשירות.
אתי בנדלר: אין הכוונה למנוע חבילות של שירותים.
יזהר טל: יש לי הצעה שאולי תפתור את זה: להוסיף להגדרה הזאת את האלמנט של היעדר הצדקה עניינית וסבירה.
אתי בנדלר: בואו לא נפתח כאן דיונים שכבר קיימנו 5 פעמים.
אורי אולניק: יש לנו את ההצעה שביקשתם קודם בעניין שידורים.
אורי אולניק: אנחנו מציעים הוראה שתיקבע בסעיף 6יט(1).
אברהם פורז: תן את זה לגברת בנדלר ונגיע לזה בהמשך.
אורי אולניק: בהגדרת "שידורים" קבעו מה השר ---
אתי בנדלר: בין מי למי המחלוקת?
דוידה לחמן-מסר: אין מחלוקת.
דוידה לחמן-מסר: השר רשאי לקבוע.
אתי בנדלר: אם מדובר על שידורים שהם בתחום סמכויות המועצה, או מדובר בנושא טלקומוניקציה, או נושא אחר שהוא בתחום סמכויות השר.
אתי בנדלר: אני לא יכולה לכתוב: "התגלתה מחלוקת".
אתי בנדלר: מחלוקת צריכה להיות בין שני צדדים.
אתי בנדלר: בין מי למי התגלתה המחלוקת - בין יושבת-ראש המועצה לבין השר?
אתי בנדלר: לא ראוי לכתוב דבר כזה.
יזהר טל: אז תכתבי "התעוררה שאלה".
דוידה לחמן-מסר: לא כותבים כך.
דוידה לחמן-מסר: "השר רשאי לקבוע כי שירותים מסויימים אינם בגדר שירותים הנלווים לשידורים".
אברהם פורז: אני חושב שאפשר לחיות גם עם זה וגם עם זה.
אתי בנדלר: הרעיון הוא ברור.
אתי בנדלר: הוועדה אישרה את העקרון.
אתי בנדלר: אני מוכנה שתשלחו אלי הצעת תיקון.
אברהם פורז: זה לגמרי ברור וראוי לגמרי.
אברהם פורז: נכון שאי אפשר להגיד את זה בצורה משפטית אבל נגיד את זה בצורה אמיתית.
אברהם פורז: אם תתגלה מחלוקת בתוך משרד התקשורת בין הגורמים העוסקים בטלקומוניקציה, הטוענים שזה סמכות שלהם, לבין המועצה לשידורי כבלים ולווין, שגם היא חלק ממשרד התקשורת, הטוענת שזה טלוויזיה, יכריע השר בין הגורמים השונים בתוך משרדו.
אברהם פורז: זאת הפרשנות.
אברהם פורז: אבל לצרכי ניסוח - תישאר ההגדרה כפי שהיא.
קריאה: ממילא השר מכריע בענייני משרדו.
אתי בנדלר: האם צריך לכתוב בחוק שאם מתגלה מחלוקת בתוך משרד ממשלתי אז השר יכריע?
יזהר טל: הנוסח הנוכחי בתוך ההגדרה יוצר מצב שאם השר לא מכריע --- אבל לא זאת היתה הכוונה.
אברהם פורז: אתם תיפנו לשר, אנשי הטלקומוניקציה במשרד, ותגידו לו שהמועצה לשידורי כבלים חרגה מסמכותה, שהיא הולכת לדברים מתוחכמים למיניהם ומה שהם עושים זה בכלל לא טלוויזיה.
אברהם פורז: אז השר יגיד לגברת ענבר, או למי שיהיה באותה עת: עצרו.
ראובן ריבלין: מה זה חשוב אם הוא יחליט, בין ביוזמתו ובין שישאלו אותו?
ראובן ריבלין: הרי השר, ככל שאני מכיר, לא יזדקק לשאלה אלא אם יפנו את תשומת ליבו.
אתי בנדלר: כדי להפיס את דעתו של ד"ר יזהר טל, בשלב הניסוחים אנחנו עושים הרבה מאוד שינויים וקרוב לוודאי שגם זה יעבור שינוי בצורה כלשהי.
בני איינהורן: בסעיף 10(1)(ב) להצעה, בעמוד 5, בהגדרה של "בעל רשיון אחר": זה צריך להיות "לענין סעיפים קטנים (ו) עד (ז)".
בני איינהורן: סעיף (ו1) נכלל בנושא קניית התשתית.
בני איינהורן: יכול להיות מצב שחברת הלווין הקימה תשתית ואז בעל הרשיון הכללי יוכל לקנות מחברת הלווין.
בני איינהורן: לכן גם סעיף קטן (ו1) צריך לחול פה.
יזהר טל: זה נובע מתוך שיבוש בניסוח של סעיף קטן 5(ו1) לחוק העיקרי.
טל אופק: מהותית הוא צודק אבל מבחינת הנוסח של סעיף קטן (ו1) - אי אפשר להחיל אותו כפי שהוא מנוסח עכשיו גם על הלווין כי הוא מדבר על קניית מרכיבי רשת גישה, ולפי ההגדרה "רשת גישה" היא חלק מרשת בזק ציבורית.
טל אופק: ללווין אין רשת בזק ציבורית.
ראובן ריבלין: ואם יהיה לו?
טל אופק: אז יהיה צורך לנסח את סעיף ההגדרה מחדש.
בני איינהורן: היום כאשר קבלן בונה בית חדש, הוא מתחר בין הכבלים ללווין מי עושה את התשתית של הכבלים.
בני איינהורן: זה המציאות בשטח.
בני איינהורן: הלווין בעצמו מקים תשתית בווילה חדשה.
בני איינהורן: אותו מנוי בווילה החדשה, שמחובר לתשתית הלווין, רוצה עכשיו לקבל שירותים מהכבלים.
בני איינהורן: התהליך הזה צריך לפעול גם בכיוון הפוך.
בני איינהורן: אם רוצים שהמנוי יוכל לקנות את התשתית של הכבלים, צריך להיות מצב שהוא יוכל לקנות גם את התשתית של הלווין.
טל אופק: צריך לנסח את סעיף קטן (ו1) מחדש.
בני איינהורן: אותו מנוי בווילה החדשה רוצה לקבל שירותים מהכבלים.
בני איינהורן: עכשיו רוצים הפוך.
דוידה לחמן-מסר: אז צריך להוסיף את סעיף קטן (ו1) להגדרה של "בעל רשיון אחר".
ראובן ריבלין: הוא הציע הצעה פשוטה, לומר: "מסעיף קטן (ו) ועד סעיף קטן (ז)".
דוידה לחמן-מסר: זה לא יפתור את הבעיה.
דוידה לחמן-מסר: צריך לקרוא בשם אחר, באיזה מילת קוד, לרשת של הלווין ולהוסיף אותה לסעיף קטן (ו1), אם רוצים.
דוידה לחמן-מסר: "מתקן בזק של בעל רשיון לשידורי לווין", או משהו כזה.
אברהם פורז: אני מבקש ממך, גברת בנדלר, להוסיף את זה.
אתי בנדלר: אני צריכה להכניס גם את התיקון של מר איינהורן וגם את מה שהצעתם.
אתי בנדלר: קודם כל, ב"בעל רשיון אחר" זה יהיה "עד".
טל אופק: השימוש שנעשה במושג "בעל רשיון אחר" בסעיף קטן (ו1) לא חופף לשימוש שנעשה במושג הזה בסעיפים קטנים (ו) ו-(ז).
טל אופק: צריכים לפתור את הבעיה של הניסוח של כל סעיף קטן (ו1).
בני איינהורן: צריכים להחיל את זה על סעיף קטן (ו1) ולשנות ב-(ו1).
אורי אולניק: מחר נביא הצעת תיקון.
יזהר טל: לא נוכל לתקן את הנוסח ברגע זה.
יזהר טל: יש פה שיבושים בניסוח.
יזהר טל: קיבלנו את זה רק הבוקר ואנחנו מבקשים לאפשר לנו עד מחר.
יגאל ביבי: אדוני היושב-ראש, בוא נקבע שעה של מקצה תיקונים ביום שלישי.
יגאל ביבי: תן עד יום שלישי לראות איפה אנחנו נמצאים.
יגאל ביבי: יש לי עוד מספר הסתייגויות.
אייל מלובן: ביום שלישי בשנת 2003 ...
אתי בנדלר: אם הוא מיועד לשמש אותו בלבד ---
טל אופק: כרגע הניסוח הוא "משמש או מיועד לשמש", אם קורה אחד מהשניים.
טל אופק: יכול להיות שהוא משמש אבל הוא לא מיועד לשמש רק אותו.
אברהם פורז: עד מחר תנסחו את הסעיף.
בני איינהורן: בסעיף 10(4) להצעה בעמוד 6 - סעיף קטן (ד1) מגיע לנושא המהותי ביותר, לכל מה שקשור להגדרה של unbundling.
בני איינהורן: אם שני הצדדים לא מגיעים להסכמה ביניהם, הם הולכים לשר ואז השר יקבע מחיר.
בני איינהורן: אני מבקש להוסיף לאחר המלה "מחיר" את המלה "סביר", וכן לומר "בהתבסס על עלויות" ולא על "עלות".
אברהם פורז: זה לא תיקון טעות אלא מקצה שיפורים.
בני איינהורן: פסקה (5) לא נדונה אף פעם בוועדה.
בני איינהורן: זה עלה במקום אחר.
בני איינהורן: אותו דבר קורה גם בסעיף 6לד.
בני איינהורן: גם שם הכנסנו את המלה "סביר".
אתי בנדלר: זה נדון מספר פעמים.