GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יונתן צויקל: ספציפית במקרה הזה של ציוד אלקטרוני, יש איזה שהם חששות שהם אולי קצת יותר ניכרים מבחינת היכולת ומבחינת ההשפעה של שיתופי פעולה בין היבואנים והיצרנים, בעיקר היבואנים, של הפסולת האלקטרונית.
יונתן צויקל: העובדה שרבים מהם עוסקים בתחומים שהם דומים כאשר יש יבואנים שבסך הכול הומוגניים פחות או יותר מבחינת הפעילות שלהם.
יונתן צויקל: לא היינו רוצים להיות במקום שהחוק מעודד אותם לשבת ביחד ולשתף פעולה במסגרת גוף שהוא מונופוליסטי, במסגרת גוף שיכול ליצור ולהרים את העלויות של המתחרים, של מי שאינו בעל מניות באותו גוף.
יונתן צויקל: אנחנו חושבים שההצעה לא באמת עונה על הקשיים שעורך דין רוטנברג מציג.
יונתן צויקל: קודם כל, לגבי העובדה שעלויות החוק ממילא מספיק גבוהות, אנחנו מכירים דוגמאות ומצבים בהם גם גופים שהם כביכול ללא כוונות רווח יודעים יפה מאוד לתעל את הרווחים המונופוליסטיים לכל מיני מקומות אחרים.
יונתן צויקל: דווקא גופים תחרותיים, הרבה פעמים מורידים את השוליים.
יונתן צויקל: הדבר הנוסף הוא שלגבי גופי הפשיעה, הטיעון הוא אותו טיעון שנטען כאן לגבי סעיפים אחרים בחוק.
יונתן צויקל: העובדה שיש גופי פשיעה לא צריכה לבוא על חשבון התחרות שצריך שתתפתח.
יונתן צויקל: לסיכום אני אומר שהסעיף הזה הוא בסך הכול איזון ראוי שגובש בין היתר בהסכמה בינינו לבין המשרד להגנת הסביבה ואנחנו חושבים שהוא מייצג נכון את הצורך של הגנת הסביבה.
יונתן צויקל: מציעים כן לתת איזשהו פיקוח, כן להיות מסוגלים לפקח על מה שקורה, תוך שאנחנו משאירים בכל זאת איזשהו פתח לתחרות בעניין הזה.
יונתן צויקל: אנחנו חושבים שהסכמה רחבה של הממשלה כאן היא משהו שצריך לקחת בחשבון.
בנימין רוטנברג: היינו בוויכוח הזה בדיון על חוק האריזות שהתקיים בוועדה הזאת.
בנימין רוטנברג: אני חושב שזה על דרך קל וחומר.
בנימין רוטנברג: החשש מפני ארגוני הפשיעה בגלל סוג החומר שהוא המתכת.
בנימין רוטנברג: אני חושב שמה שנעשה בחוק האריזות, נעשה איזון ראוי בין שיקולי התחרות מצד אחד והצורך למנוע רווחים קלים על חשבון היבואנים והציבור מצד שני.
בנימין רוטנברג: האיזון שנעשה קודם כל על ידי זה שנקבעה תקופה קצובה של שלוש שנים פלוס שיקול דעת לשר להאריך בעוד שנתיים ולראות מה קורה בשוק, אם זה עובד או לא עובד.
בנימין רוטנברג: אני מציע שגם כאן יהיה האיזון הזה.
בנימין רוטנברג: כדי להוציא את החוק הזה לדרך, מן הראוי לתת תקופה ראשונה ולבדוק האם החוק הזה עובד כהלכה על ידי גוף שהוא לא למטרת רווח ולבחון את הדברים בנקודה אחרי שלוש שנים, ואם תינתן הארכה, אחרי חמש שנים.
בנימין רוטנברג: אז לראות איך השוק יתפתח והאם נגרמו נזקים תחרותיים וכיוצא בזה.
בנימין רוטנברג: החשש שלנו הוא שאם אנחנו נותיר את זה לאפשרות להרוויח רווחים, יתפתח כאן שוק פרוע שאני לא יודע איך החוק הזה יצא לדרך, מה תהיינה העלויות שלו, מה תהיה ההשפעה של הדבר הזה, היכולת לעמוד ביעדים, הקנסות וכל מה שיבוא לאחר מכן.
יונתן צויקל: חשוב לי להשיב לנקודה ספציפית וזה האופן האלגנטי שבו מחליקים את התקופה הזאת של שלוש השנים.
יונתן צויקל: התקופה הזאת של שלוש שנים עד חמש שנים, היא תקופה שאפשר להתבצר.
יונתן צויקל: זאת תקופה שבה גוף כזה, בלי שיהיה תמריץ כלכלי להקים כאן גוף, בלי שתהיה כאן יכולת להרוויח, סביר להניח שהיחיד שיקים גוף כזה הוא למעשה איגוד לשכות המסחר.
גלעד ארדן: היבואנים.
יונתן צויקל: הם אלה שישתפו פעולה במסגרת הגוף הזה, הם יקימו לעצמם גוף שיהיה גוף מונופוליסטי, גוף שמקים חששות עם כל התנאים שאנחנו נותנים ואנחנו מאמינים שהתנאים שלנו הם בהחלט תנאים חשובים ומסייעים ונאכפים.
יונתן צויקל: עדיין היינו מעדיפים שתהיה תחרות בענף הזה.
יונתן צויקל: תוך חמש שנים, תוך שלוש שנים, יכול גוף כזה לסגור את השוק הזה ולהישאר כמונופולין לנצח ואנחנו לא מבינים מה ההצדקה לדבר כזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתם צריכים גוף ללא כוונות רווח?
רז הילמן: תזכיר רק את מי בדיוק המונופול הזה יעשוק.
רז הילמן: הוא יעשוק את היבואנים החברים בו?
בנימין רוטנברג: ברגע שהגוף הוא למטרת רווח, אותו גוף לוקח את העלויות ומוסיף על זה שולי רווח.
בנימין רוטנברג: אז העלות מבחינת הציבור עולה כי צריך לממן את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה עכשיו דואג לציבור?
בנימין רוטנברג: את איגוד לשכות המסחר.
בנימין רוטנברג: החשש הוא שאם ישתלטו על זה גורמים מסוימים, בעצם היבואנים יהיו נתונים לסחיטה והם ייאלצו לשלם לאותם גופים את המחיר וגובה הקנסות פחות שקל אחד כי אלטרנטיבה שתעמוד ליבואן היא או לשלם 5,000 שקלים קנס לטון או לשלם 5,000 שקלים פחות שקל אחד לאיזשהו גוף שישתלט על החומר ויחזיק בידו את החומר הזה.
בנימין רוטנברג: לכן, כדי למנוע את הדבר הזה, אני חושב שאנחנו יכולים לחסוך כאן עלויות.
בנימין רוטנברג: כמו שנאמר קודם, האינטרס של כולם כאן הוא לייצר חוק שמצמצם ככל הניתן את העלויות הכרוכות במטרה של איסוף הפסולת האלקטרונית.
בנימין רוטנברג: אין שום סיבה להגיע לתוצאה של איסוף הפסולת במחיר יקר ללא צורך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם בגוף לא כוונת רווח יכול להיות מנכ"ל שמרוויח משכורת של מאתיים אלף שקלים וגם 300 אלף שקלים.
יונתן צויקל: נשאלה כאן שאלה והיא את מי הגוף הזה יעשוק.
יונתן צויקל: הגוף הזה אולי לא יעשוק בכלל את היבואנים אלא יכול להיות שהוא יעשוק את הציבור במובן הבא.
יונתן צויקל: גוף כזה יכול להוות כר נוח לשיתופי פעולה לתיאומי מחירים במקרה הקיצוני ולהעברות מידע.
יונתן צויקל: ראינו איזה מידע רגיש יש בעניין הזה.
בנימין רוטנברג: הסדרת את זה.
בנימין רוטנברג: יש שני גופים כאלה ואין טענה.
יונתן צויקל: הסדרתי את זה ואני מעדיף להגיע למצב שבו הדבר הזה מוסדר באופן טבעי על ידי תחרות.
רז הילמן: אחרי שאפשרת לשטראוס וטרה לשבת ביחד, אתה אומר שאלה לא יוכלו לשבת ביחד?
יונתן צויקל: הקונסטלציה של חוק האריזות היא שונה והמידע שעובר שם הוא מידע שונה.
יונתן צויקל: הזהות של הגורמים לא הומוגנית כמו זהות הגורמים שנראית לנו על פניה כאן.
יונתן צויקל: אני לא רוצה להתחייב אבל על פניו נראה שבניגוד למצב של חוק האריזות שם יושבת תנובה שמייצרת נגיד חלב ואסם שמייצרת מרק יבש.
יונתן צויקל: יש הומוגניות רבה באינטרסים.
דן כרמלי: מאה אחוזים מהמידע שמועבר, חוץ משוק החלב, עובר שם.
יונתן צויקל: נכון.
יונתן צויקל: אני מסכים שטוב היה אם הייתה שם תחרות רבה יותר ואנחנו מקווים שיום אחד זה יקרה.
חיים ישר: עורך דין צויקל, דרך התנאים הסדרתם את זה שלא תהיה התבצרות על ידי כך שאסרתם על הגוף הזה למשל להיות בעלים במכלי האצירה.
חיים ישר: אני חושב שנתתם גם מענה, חוץ מהסדרת התחרות בין החברים שיושבים שם, גם לנושא הזה של ההתבצרות וההשתלטות על השוק.
יונתן צויקל: אנחנו ככלל, כגוף, מאמינים דווקא במניעה מראש של מצבים שיכולים לעורר קושי.
יונתן צויקל: אנחנו מטילים תנאים ועדיין אנחנו מעדיפים שאפשר מראש למנוע היווצרות בעיה.
יונתן צויקל: אני אומר שוב שאני לא מבין מה ההצדקה שיש כאן להקים מונופול.
חיים ישר: ההצדקה היא הוזלת עלויות החוק.
יונתן צויקל: אני לא מבין למה נדרש כאן לתת לכם ארבע-חמש שנים להתבצר.
יונתן צויקל: אני לא מבין מה זה נותן.
יונתן צויקל: יטילו עליכם קנסות, זה המודל הבסיסי.
יונתן צויקל: יטילו עליכם קנסות ויהיה לכם תמריץ להקים גוף, בין אם הוא יהיה לכוונת רווח או ללא כוונת רווח, זה לא משנה, תבחרו מה שאתם רוצים ותפעלו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים לבצע הבהרה לגבי ההצבעה האחרונה על העסקת ישראלים ותושבי ישראל.
אתי בנדלר: אזרחים ותושבים.
אתי בנדלר: איסור העסקה של עובד זר שאינו אזרח ישראלי ואינו תושב ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: נצטרך להצביע שוב.
כרמל שאמה-הכהן: זה חל גם על הגוף המוכר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את זה רציתי לומר אבל לא נתת לי.
כרמל שאמה-הכהן: תאמרי.
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה להתייחס?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כבר לא.
כרמל שאמה-הכהן: הנורמה הזאת תחול גם על הגוף המוכר ועל כל מרכזי המיון והטיפול שעובדים מולו.
לאה ורון: אדוני מתייחס לסעיף 35?
כרמל שאמה-הכהן: לסעיף 35.
אתי בנדלר: אתם הוא מתקשר.
אתי בנדלר: מר פדרסן, הגוף המוכר, ההתקשרויות שלו הן רק עם מרכזי טיפול ואיסוף או עם עוד גופים?
ג'וש פדרסן: כל גורם שנדרש כדי להפעיל את המנגנונים שהם רוצים ולעמוד ביעדים.
כרמל שאמה-הכהן: איזה מנגנונים נמצאים כאן בחוק?
כרמל שאמה-הכהן: מרכזי טיפול אנחנו רואים בפרק ו'.
כרמל שאמה-הכהן: מרכזי פסולת.
ג'וש פדרסן: יש מרכזים, יש מתקני טיפול.
ג'וש פדרסן: אולי זה לא מוגדר במפורש בחוק, אבל יש התייחסות מסוימת למי שעוסק באיסוף ובפינוי.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לציין לנו את המקומות הספציפיים?
ג'וש פדרסן: יש לא מעט.
כרמל שאמה-הכהן: בכותרות.
ג'וש פדרסן: מרכזים שיש הגדרה בהגדרות.
לאה ורון: האם תוכל במהלך הדיון לציין את כל הגורמים.
ג'וש פדרסן: תוך כדי הקראה.
ג'וש פדרסן: זה יהיה קשה אבל אני יכול לומר בתמצית.
ג'וש פדרסן: המונח מרכזים מוגדר בחוק והוא כולל מרכזי איסוף, מיון, הכנה לשימוש חוזר.
ג'וש פדרסן: מתקני טיפול, גם הם מוגדרים ואלה מפעלי מחזור והשבה.
ג'וש פדרסן: בנוסף יש מי שעוסק באיסוף של פסולת ציוד אלקטרוני שגם הוא גורם רלוונטי.
ג'וש פדרסן: לגוף המוכר יכולה להיות גם אפשרות משפטית להתקשר עם גורמים נוספים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על הגופים אותם ציינת.
אתי בנדלר: על המנגנונים שמוזכרים בחוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: שלושת המנגנונים שציינת עכשיו במפורש.
אתי בנדלר: תחזור בבקשה שוב על כך.
כרמל שאמה-הכהן: מרכז מיון, מרכז הכנה לשימוש חוזר, מרכז איסוף, מרכז לפסולת ציוד וסוללות.
ג'וש פדרסן: זה מרכז.
ג'וש פדרסן: מרכזים לפסולת ציוד וסוללות, מתקני טיפול.
לאה ורון: מתקני טיפול, יש הגדרה שלהם בסעיף ההגדרות?
ג'וש פדרסן: מרכזים – מרכז לפסולת ציוד וסוללות שזה כולל את שלושת המרכזים שציינתי, איסוף, מיון והכנה לשימוש חוזר.
ג'וש פדרסן: מתקני טיפול שזה כולל את מפעלי המחזור וההשבה ולהבנתי את ההסדרים כך שגם מי שעוסק באיסוף ובפינוי פסולת ציוד וסוללות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הרחבת הנורמה גם על כל הגופים והמתקנים שצוינו.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור הרחבת הנורמה – פה אחד אושר
כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד, על פי הצעתה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ ושלי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 14.
רז הילמן: אני חוזר לנושא של הגוף המוכר והחשיבות בכך שהוא יהיה מודל דומה לחוק האריזות.
רז הילמן: בדיונים הקודמים, בדיונים על חוק האריזות, נכנסו לנושא הזה.
רז הילמן: זה נושא מאוד מאוד כבד.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, אבל מעכשיו רק אחד מכם מדבר.
רז הילמן: אני רוצה להדגיש נקודה.
רז הילמן: הנושא הזה הוא נושא שבדיונים על חוק האריזות התקיימו לגביו הרבה מאוד דיונים מאוד מאוד מעמיקים ואני חושב שצריך להתייחס אליו מאוד מאוד ברצינות.
כרמל שאמה-הכהן: על איזה נושא אתה מדבר?
רז הילמן: על הנושא הזה שיהיה גוף מוכר ללא מטרת רווח ושזה יהיה גוף מוכר אחד לתקופה מוגבלת.
רז הילמן: אין לנו גם בעיה שירחיבו ושזה יהיה יותר זמן, כך שלא יהיה מוגבל ללא כוונת רווח.
רז הילמן: אנחנו חושבים שזה הכלי המרכזי להוזיל את עלות החוק הזה.
רז הילמן: אם דיברנו קודם על העלויות של החוק, זה אחד הדברים הכי משמעותיים שיכולים לעזור כאן.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה שגם המשרד להגנת הסביבה וגם הרשות להגבלים עסקיים כאן מתואמים וחסרי פשרות בעניין הזה.
רז הילמן: איך הם מסבירים את זה אחרי שבחוק האריזות הם אפשרו את זה?
רז הילמן: אני לא מבין מה ההבדל.
גלעד ארדן: הוא הסביר.
גלעד ארדן: זאת מריחת זמן.
גלעד ארדן: נציג ההגבלים העסקיים הסביר את זה במשך דקות ארוכות.
גלעד ארדן: זה לא לעניין.
גלעד ארדן: אי אפשר להתיש אותנו בפיליבסטר נצחי למרות שבעלי ההון שאתם מייצגים כאן לא רוצים שהחוק יעבור.
רז הילמן: זה לא פיליבסטר.
גלעד ארדן: זה פיליבסטר כי הוא ענה על כך.
יונתן צויקל: אני יכול להוסיף נקודה אחת מהצד של הגנת הסביבה וג'וש יתקן אותי אם אני טועה.
יונתן צויקל: יש כאן פסולת מסוג אחר.
יונתן צויקל: יש כאן הבחנות אחרות.
יונתן צויקל: יש כאן הבחנה בין פסולת ממגזר ביתי לבין פסולת שאינה ממגזר ביתי ויש הבחנה בין קבוצות סיווג.
יונתן צויקל: יש דברים שונים שהופכים את כל הטיפול בשוק הזה לשונה והם דווקא מצדיקים הסדר שונה מבחינת היכולת של גופים שונים להיכנס ולהתחרות בשוק.
רז הילמן: ראינו כמה קשה היה להשיג הכרה בגוף מוכר שזה ארגון מאוד מאוד מסודר שהתאחדות התעשיינים הקימה אותו עם שטראוס, תנובה וקוקה קולה.
רז הילמן: אם זה לא יהיה באותה מתכונת, זה יהיה הרבה יותר קשה להשיג את ההכרה.
גלעד ארדן: אין שום קושי.
גלעד ארדן: אין לך מושג על מה אתה מדבר.
רז הילמן: למה היה קשה להם להשיג הכרה?
גלעד ארדן: אתה לא יודע למה היה להם קשה להשיג הכרה ולכן אל תגיד שזה היה קשה.
גלעד ארדן: אני במקרה זה שהתנהלתי מולם ואתה, אין לך מושג כי לא היית בעניין.
גלעד ארדן: השקעתי עשרות שעות עם שרגא ברוש וזה היה קשה כי באופן טבעי התעשיינים רוצים לשלם כמה שפחות ולהשאיר גמישות כמה שיותר אבל אנחנו לא נאפשר את זה.
גלעד ארדן: הגיע הזמן אחרי עשרות שנים שלא עלה לכם שקל למחזר, הטלתם את כל עלויות הזבל שלכם על אזרחי המדינה, שתפסיקו לחבל בחוק ותתחילו לשתף פעולה ולא להפר סיכומים אתנו.
גלעד ארדן: תפסיקו לעשות כאן פיליבסטר.
רז הילמן: איזה סיכום?
גלעד ארדן: הסיכום שהיה הוא שאם תהיה אתכם הידברות, ועצרתי את זה לשנה וחצי, אתם תאפשרו בתמיכה שלכם להעביר את החוק.
גלעד ארדן: עשיתם את כל ההתשה מולנו בדיונים עם נציגי המשרד ועכשיו הוספתם טיעונים חדשים מן הגורן ומן היקב.
גלעד ארדן: יש עמדת ממשלה שהוא ענה עליה.
גלעד ארדן: אני לא רוצה יותר לענות על כך.
גלעד ארדן: אני מבקש אדוני היושב ראש להביא להצבעות.
גלעד ארדן: אין לי מה להוסיף מעבר לכך.
גלעד ארדן: זאת עמדתנו.
גלעד ארדן: יש.
גלעד ארדן: אני לא מונע מהם להעלות.
אתי בנדלר: שהוסכמו, לא.
אתי בנדלר: יש את הבקשה של מרכז השלטון המקומי להוסיף הוראה בעניין האנשים עם מוגבלויות לסעיף 14.
אתי בנדלר: קיבלתי הערה, ואני חושבת שהיא נכונה, האם הבקשה צריכה להיות כלולה בסעיף 15, בבקשה להכרה שם הם צריכים להציג את התוכנית העסקית.
גלעד ארדן: דרך אגב, כל ההסכמות מרגע זה בטלות.
גלעד ארדן: שהכל יבוא עכשיו מחדש.
גלעד ארדן: אני אומר גם למשרדי.
גלעד ארדן: כל ההסכמות מרגע זה, בטלות.
גלעד ארדן: אני יושב כאן היום ובכל דיון מעתה ואילך.
גלעד ארדן: גם אני יודע לגייס חברי כנסת ולא רק הלוביסטים שלכם יודעים.
גלעד ארדן: גם אני אגייס.
דן כרמלי: איך אפשר לגייס חברי כנסת ביום ראשון כאשר מודיעים על הדיון הזה ביום רביעי בערב?
דן כרמלי: יום ראשון הוא לא יום עבודה סטנדרטי של ועדות הכנסת.
גלעד ארדן: תתלוננו אצל היושב ראש.
דן כרמלי: יש כאן איזה אסון לאומי בפתח?
גלעד ארדן: האסון הלאומי הוא שיבואני האלקטרוניקה שלכם מזהמים את הסביבה, פוגעים באיכות המים והקרקע של אזרחי המדינה וגם מנסים לחבל עכשיו באמצעות הלוביסטים ובאמצעותך בהעברת החוק.
גלעד ארדן: זה הנזק שאתם גורמים ויש דחיפות לסגור את הפער בינינו לאירופה.
גלעד ארדן: כן, יש דחיפות.
דן כרמלי: אנחנו נותנים שירות לגיטימי לציבור.
גלעד ארדן: אני מייצג כאן את הציבור ולא אתם.
גלעד ארדן: אתם מייצגים כאן את בעלי ההון.
דן כרמלי: אל תשכח אדוני שאתה מייצג גם אותנו.
גלעד ארדן: אני לא מייצג אתכם.
דן כרמלי: למה?
דן כרמלי: אני חלק מהציבור.
גלעד ארדן: אני בוחר את מי אני מייצג.
גלעד ארדן: אני מייצג את רוב הציבור ולא את המיליארדרים שאתם מייצגים.
גלעד ארדן: אתם תייצגו אותם ואני אייצג את הציבור.
דן כרמלי: אדוני, היום יום ראשון והוועדות לא עובדות ביום ראשון.
דן כרמלי: אני לא מבין מה החיפזון.
גלעד ארדן: אתם גם תחליטו באיזה יום יעבדו הוועדות או לא.
כרמל שאמה-הכהן: יש מניעה שהוועדות יתכנסו ביום ראשון?
דן כרמלי: אני יודע שאין.
דן כרמלי: יש גם סמכות ליושב ראש הוועדה בעניין הזה.
דן כרמלי: אני מכיר את תקנון הכנסת.
דן כרמלי: אני מנסה להבין מה החיפזון בחקיקה.
גלעד ארדן: חיפזון?
גלעד ארדן: אתה חצוף.
גלעד ארדן: לפני שנה וחצי ישבנו אתכם.
גלעד ארדן: איזה חיפזון?
גלעד ארדן: החוק הזה מתגלגל כבר שנתיים.
גלעד ארדן: איך אפשר להגיד דבר כזה?
כרמל שאמה-הכהן: השר ביקש להיות נוכח בדיון ואנחנו מכבדים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הלוואי שכל שר יבוא ללוות תהליך של חקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: זה חשוב כי בדבריו הוא תורם לא מעט לדיון.
כרמל שאמה-הכהן: השר לא יהיה בארץ בעוד יום או יומיים כי הוא יוצא לשליחות ולכן ראינו צורך לזמן דיון – לא דחוף, לא מרגע לרגע אלא מסוף השבוע לתחילת השבוע – והכל בתחום הסבירות.
דן כרמלי: אני מבין אדוני היושב ראש ואני מעריך את זה.
דן כרמלי: למרות שלשר נדמה שאולי אני לא מעריך אותו או לא מכבד אותו, אני מכבד אותו.
דן כרמלי: אני רק חושב שהדרך שבה עכשיו – נראה לי לפחות, זה עניין של הרגשה ויכול להיות שאני טועה – מתנהל הדיון, אמנם ניתנת לנו כל הבמה בצורה המכובדת והראויה ביותר להציג את הדברים שלנו, אבל בסופו של יום, ולמדתי את זה ולקח לי זמן אולי להבין את זה, כאשר הצגנו את המצגת, חברה מאוד מכובדת שהציגה את המצגת כאן, ונכון שאולי היא לא באה עם נתונים מסוימים אתה למרות שיש לה את כל הנתונים והיא מוכנה לשבת ולהציג את כל הנתונים בצורה מסודרת ולהראות, הכול בלוח זמנים קצר.
דן כרמלי: לדעתי החיפזון לא ראוי.
דן כרמלי: אי ההתייעצות בדרך הזאת וההתייחסות לנתונים לא ראויה וגם כשאנחנו מעירים הערות, אנחנו מבינים שאנחנו מעירים אותן רק לפרוטוקול כי אין להן שום משמעות מעבר לכך כי מה לעשות, אין כאן חברי כנסת אחרים מעבר לאדוני היושב ראש, כרגע לפחות.
גלעד ארדן: הקוזק הנגזל קטן עליכם.
דן כרמלי: אדוני השר, אני לא אחזיר באותה מטבע כי זה לא מכובד.
גלעד ארדן: אדוני היושב ראש, אם אין שום מגבלת זמן ויכולים לדבר עשרה נציגים, צריך לייצג את הציבור שלא מיוצג כאן.
גלעד ארדן: אני מייצג את הציבור ואתה מייצג את הציבור, הם עושים פיליבסטר כי אין להם שום עניין שהחוק הזה יעבור כי הוא מטיל עליהם עלויות כספיות.
גלעד ארדן: השאלה עד מתי.
גלעד ארדן: אתם רוצים להטיל את זה על הציבור כי אתם רוצים להמשיך לנסוע במרצדסים שלכם ולזהם את מי התהום של הציבור עם הפסולת הרעילה של האלקטרוניקה.
גלעד ארדן: זה מה שאתם רוצים.
גלעד ארדן: תבקש העלאה, תקבל בונוס כי הצלחת לטרפד עוד דיון.
דן כרמלי: אני לא רוצה לטרפד.
גלעד ארדן: זאת מטרתכם.
דן כרמלי: אני חושב אדוני שהצורה בה התבטאת היא לא ראויה.
דן כרמלי: אני לא אחזיר באותה מטבע.
דן כרמלי: אני מתנצל, תודה אדוני היושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: כבודו לא נשאר אתנו?
דן כרמלי: אני אצא כי לא ארצה להמשיך להתנהל כקוזק כפי שהשר אמר.
גלעד ארדן: באמת כדאי.
גלעד ארדן: כדאי שתטענו לעניין בקצרה ותתנו לוועדה להכריע.
גלעד ארדן: זה שלא הצלחתם לגייס חברי כנסת או לשכנע אותם, כנראה שזה לא במקרה.
גלעד ארדן: אם הייתם מייצגים אינטרס כל כך חשוב לכנסת, היו מגיעים חברי כנסת.
גלעד ארדן: הם מבינים היטב את מי אתם מייצגים.
רז הילמן: יש הרבה מאוד סעיפים שעברו כאן
רז הילמן: בלי שהערנו הערות ומרבית הדיון היה בכלל על נושאים שלא קשורים אלינו, על עובדים זרים, על עובדים בעלי מוגבלות ואלה לא דברים שאנחנו קשורים אליהם.
כרמל שאמה-הכהן: עורך דין כרמלי, אתה מוזמן להישאר אתנו.
דן כרמלי: אני יודע.
דן כרמלי: תודה רבותיי.
לאה ורון: יש לך משהו אחר?
לאה ורון: אז למה אתה לא נשאר?
דן כרמלי: אני חושב שזה לא ראוי.
לאה ורון: קח את כל הנציגים של איגוד לשכות המסחר.
דן כרמלי: הם יצאו.
גלעד ארדן: מתי?
רז הילמן: חבל שאנחנו נראים גורם רע שהוא נגד.
רז הילמן: זה ממש לא לעניין.
רז הילמן: בסך הכול מנסים לייצר כאן חוק שיהיה חוק נכון, להעיר את ההערות שלנו.
רז הילמן: אני לא מבין למה עושים מזה צחוק.
גלעד ארדן: אני לא עושה מזה צחוק.
גלעד ארדן: הסברתי את עמדתי.
גלעד ארדן: לתפיסתי רימיתם אותי ואני אומר את זה לפרוטוקול.
רז הילמן: אפשר לקבל דוגמא?
גלעד ארדן: אני ישבתי אתכם בדיונים לפני שנה ונאמר לי על ידכם שאם אני אמתין אז ונגיע להבנות.
גלעד ארדן: כמובן אם הייתי מבין שדרישת
גלעד ארדן: כם היא למאה אחוזים כניעה לדרישותיכם, לא היינו בכלל יושבים אתכם.
גלעד ארדן: אמרתם לי שנקשיב לכם, שנבחן ותשנו את מה שאנחנו מוכנים ואז נגיע לכנסת בהסכמה.
גלעד ארדן: עשיתם את סבב ההתשה הראשון אתנו.
גלעד ארדן: מסתבר שלא התכוונתם לבוא לכאן עכשיו כדי להסכים לאחר מכן אלא פשוט מה שאפשר לשנות, נשנה, מה שלא, נגייס את חברי הכנסת.
גלעד ארדן: אני באופן אישי מרגיש מרומה.
גלעד ארדן: זה סובייקטיבי.
גלעד ארדן: אם אני טועה, אני מתנצל מראש.
רז הילמן: אני חושב שאתה טועה.
רז הילמן: היו ארבע הערות עיקריות שלנו.
גלעד ארדן: אני לא מתכוון להתווכח אתך.
גלעד ארדן: אני מבקש, תטענו את טענותיכם הענייניות.
גלעד ארדן: אני לא בעל הבית כאן.
גלעד ארדן: היושב ראש יאפשר לכם כמה שהוא חושב שהטענות הן ענייניות ואחר כך נצביע.
גלעד ארדן: מעתה אני מבקש לא לדבר יותר.
גלעד ארדן: אני לא מדבר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שמעכשיו הדברים יהיו יותר רגועים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 14.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מוכנים להצבעה?
אתי בנדלר: לא שמעתי עוד הערות.
חיים ישר: אני רוצה להשלים עוד הערה.
אתי בנדלר: מעבר להערות, נדונו כאן שתי טענות עיקריות.
אתי בנדלר: האחת בקשר לתאגיד ללא כוונת רווח והטענה השנייה הייתה בקשר להעסקת אנשים עם מוגבלויות.
אתי בנדלר: אלה שתי הערות שנדונו בהרחבה.
חיים ישר: כן, לסעיף 14(א)(4).
חיים ישר: דווקא לאור העובדה שנראה שזה הולך לקראת כך שהנוסח יישאר כמו שהוא, שתהיה אפשרות לתאגידים למטרות רווח, אני מבקש שיאומץ כאן לשון חוק האריזות כך שגוף מוכר יהיה חייב להציג בזמן ההכרה שהוא מכסה לפחות עשרה אחוזים מהשוק ובתוך שלוש שנים עד 25 אחוזים מהשוק.
חיים ישר: אני מבקש להעתיק את לשון חוק האריזות מאותן סיבות שמנה כאן עורך דין רוטנברג.
חיים ישר: אנחנו חושבים שזה לפחות יסייע ויאפשר לשוק לצמצם את הסיכון לגורמים לא רצויים שיהיו בשוק הזה.
יונתן צויקל: זה כמובן בעיקר יצמצם את מספר הגורמים בענף הזה.
יונתן צויקל: ברגע שאנחנו קובעים שצריכים להיות 25 אחוזים אחרי שלוש שנים, קודם כל מגבילים את כמות המתחרים כאן כי 25 אחוזים זה מאוד נמוך.
יונתן צויקל: חוץ מזה, זה מאוד מאוד פוגע בתמריץ להשקיע בטווח ארוך במה שצריך כדי לפתח את העסק.
יונתן צויקל: לפי ההצעה שקיימת בחוק האריזות, אני צריך למעשה ביום הראשון לבוא ולומר שאני מצליח להתקשר עם עשרה אחוזים מכלל המשקל של היבואנים.
יונתן צויקל: זאת דרישה מאוד מאוד קשה לעסק.
יונתן צויקל: יש עסקים שמתחילים קטן והופכים להיות מאוד גדולים.
יונתן צויקל: מפתיע שזה בא מלשכת המסחר שבאמת מייצגת עסקים קטנים.
יונתן צויקל: זה פשוט פוגע ביכולת של עסק קטן להתרחב ולגדול וזה הסעיף שיבצר את המונופול.
חיים ישר: אתם לא נותנים כאן מענה לחששות המאוד מבוססים שהתחום הזה יהיה פרוץ לגורמים לא רצויים לקחת את זה.
חיים ישר: אני אומר, בסדר, הסכמתם, אתם הולכים על כך שיהיו כאן גופים למטרות רווח שלא כמו בחוק האריזות, אבל למה לא לעשות איזושהי הגבלה מסוימת שתאפשר איזושהי בקרה ומנגנונים שכן יסננו את אותם גורמים שייכנסו לשוק הזה?
יונתן צויקל: אני לא מבין מה הקשר בין ההצעה הזאת לבין ארגוני פשיעה.
יונתן צויקל: בסופו של דבר גם אם זאת תהיה אותה יחידה, אני לא מבין מה ההבדל.
חיים ישר: אנחנו מדברים על כך שהוא צריך להראות שיש לו מספר מסוים של יבואנים שמייצגים עשרה אחוזים עד 25 אחוזים.
חיים ישר: זה בהחלט יצמצם את האפשרות שגופים לא רצויים או עבריינים שהם לא יכולים להראות דבר כזה, שהם קשורים עם עשרה או עם 25 אחוזים מהשוק, להיכנס לשוק הזה.
יונתן צויקל: לשר יש מספיק שיקול דעת ועובדי המשרד ידעו לא לבחור בגורמים שהם בהכרח גורמים עבריינים.
יונתן צויקל: ככל שיש בעיה של עבריינות, זאת בעיה שצריך להסדיר אותה אולי באופן כללי אבל לא ברור לי מה הקשר בין זה לבין ההצעה.
כרמל שאמה-הכהן: אין הצעה לשנות את סעיף 14.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי אנשים בעלי צרכים מיוחדים, אנחנו יכולים להשאיר את זה להמשך הדיון.
אתי בנדלר: בכל מקרה, סעיף 14 הוא לא המקום.
אתי בנדלר: אם יש מקום להתייחס לזה, זה בסעיף 5.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 14 כנוסחו עם השינויים שהוזכרו.
אתי בנדלר: לא היו שינויים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למעט השינויים עליהם הצבענו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על אישור סעיף 14 כנוסח הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור סעיף 14 – פה אחד סעיף 14 אושר
כרמל שאמה-הכהן: נדלג על סעיף 15.
ג'וש פדרסן: ביטול הכרה.
ג'וש פדרסן: המנהל רשאי לבטל הכרה לאחר שנתן לגוף היישום המוכר הזדמנות לטעון את טענותיו בהתקיים אחד מאלה: (1) ההכרה ניתנה על יסוד מידע כוזב ומטעה.
ג'וש פדרסן: (2) חדל להתקיים בגוף היישום המוכר תנאי מהתנאים למתן הכרה לפי סעיף 14.
ג'וש פדרסן: (3) גוף היישום המוכר הפר תנאי מתנאי ההכרה או הוראה מהוראות לפי חוק זה או שהפר הוראת חיקוק אחרת בקשר עם פעילותו.
ג'וש פדרסן: (4) ניתן לגבי גוף היישום המוכר צו פירוק זמני או מונה לו כונס נכסים או שהוגשה בקשה לכל אחד מאלה או שהוא החליט על פירוק מרצון.
ג'וש פדרסן: (ב) המנהל יודיע בכתב על כוונה לביטול הכרה לגוף היישום המוכר, לאסיפת היצרנים והיבואנים של אותו גוף יישום מוכר, לבעלי המניות בגוף היישום המוכר שהם יצרנים ויבואנים.
ג'וש פדרסן: (ג) ביטל המנהל הכרה, רשאי לתת לחברה שלגביה בוטלה ההכרה וכן לכל יצרן או יבואן שהיה קשור עמה בחוזה התקשרות לפי חוק זה ערב הביטול הוראות לשם הבטחת המשך קיום חובות היצרנים או היבואנים לפי חוק זה, לרבות המועד והאופן בהם על היצרנים והיבואנים כאמור לבצע פעולות הנדרשות לשם כך.
ג'וש פדרסן: זה בסך הכול סעיף מאוד דומה - למעט שינויים מינוריים – לחוק האריזות שמעניק יחד עם הסמכות להכיר בגוף יישום מוכר, גם את הסמכות המינהלית לבטל בתנאים שמפורטים בסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 16 כנוסחו.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור סעיף 16 – פה אחד סעיף 16 אושר
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשכתוב כאן סעיף 14, אלה גם השינויים שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 17.
ג'וש פדרסן: סעיף ב': חובות גוף יישום מוכר 17.
ג'וש פדרסן: חובות גוף יישום מוכר (א) גוף יישום מוכר - (1) יבצע את כל הפעולות הנדרשות לקיום חובות יצרנים ויבואנים כאמור בסעיף 8 שהתקשרו עמו לשם כך בהתאם להוראות לפי סימן זה.
ג'וש פדרסן: (2) יממן הפרדה ופינוי של פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי כאמור בסעיף 25 בתחומו של כל אחראי לפינוי פסולת שהתקשר עמו בהתאם לסעיף 26.
ג'וש פדרסן: (3) יפנה פסולת ציוד וסוללות שאינן מהמגזר הביתי מכל מחזיק בפסולת כאמור שהתקשר עמו בהתאם לסעיף 34. (4) יפנה פסולת ציוד וסוללות מכל משווק שהתקשר עמו בהתאם לסעיף 32.
ג'וש פדרסן: (5) יבצע מיון, שימוש חוזר, הכנה לשימוש חוזר או טיפול בכל פסולת הציוד והסוללות הנמצאת בחזקתו ובשליטתו באופן המונע פגיעה בסביבה ובהתאם להוראות חוק זה או לפי כל דין.
ג'וש פדרסן: (6) יקיים פעולות הסברה לציבור הרחב לשם יישום הוראות חוק זה בנושאים אלה: (א) החובה להפריד פסולת ציוד וסוללות מפסולת אחרת ולא להשליכה כשהיא מעורבת בפסולת אחרת.
ג'וש פדרסן: (ב) אפשרויות ההשלכה המותרות של פסולת ציוד וסוללות ואפשרויות ההחזרה שלה.
ג'וש פדרסן: (ג) החשיבות והתועלת שבהעברת פסולת ציוד וסוללות לשימוש חוזר, למחזור או להשבה.
ג'וש פדרסן: (ד) ההשפעות הסביבתיות והבריאותיות של חומרים מסוכנים המצויים בפסולת ציוד וסוללות.
ג'וש פדרסן: (ב) גוף יישום מוכר רשאי לשם קיום חובות יצרנים או יבואנים לפי סעיפים 3 או 4 לאצור, לפנות, למחזר או להשיב פסולת מציוד וסוללות שמכרו יצרנים או יבואנים שלא התקשרו עמו.
ג'וש פדרסן: הסעיף מגדיר הוראות מבחינת החובות והוראות לגבי פעילות גוף היישום המוכר לשם יישום החובות השונות שמפורטות בחוק.
ג'וש פדרסן: הוא מתייחס באופן ספציפי לעניין מימון מול הרשויות המקומיות, סעיף (א)(2).
ג'וש פדרסן: אני אציין גם שסעיף קטן (6) הוא בעצם סעיף נוסף ומשהו דומה לא קיים בחוק האריזות.
ג'וש פדרסן: הסעיף קובע באופן יותר מפורש ומפורט מה הן פעולות ההסברה שגוף יישום מוכר צריך לעשות לציבור הרחב.
כרמל שאמה-הכהן: בכללי.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא קובע מידה מסוימת.
ג'וש פדרסן: לא, זה באופן כללי.
ג'וש פדרסן: הסעיפים של חובות ההסברה לקוחים מתוך הפירוט שנמצא בדירקטיבה האירופית.
ג'וש פדרסן: הערה לגבי סעיף קטן (ב).
ג'וש פדרסן: אני חושב שיש כאן הבחנה חשובה לעשות, שבעצם גוף יישום מוכר שפועל באופן מצרפי עבור כל היצרנים והיבואנים שמתקשרים אתו, זה מבהיר שהוא יכול למחזר גם פסולת ציוד וסוללות גם של יצרנים ויבואנים אחרים.
ג'וש פדרסן: הפסולת, קשה להתחקות בשלב שזאת כבר פסולת על המקור, מי הוא המותג או היבואן ואם זאת חברה כזאת או אחרת וגוף היישום המוכר יכול לעשות בעצם פעילות איסוף מצרפית שמאפשר גמישות גדולה יותר.