GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי פדהצור: מלכתחילה, בנוסח שלנו לתחזוקת קו המבנה היה מעט שונה.
אבישי פדהצור: היתה רשימה של הפעולות שניתן לבצע והיתה הגדרה יותר צורנית או טכנית של מה הן ביקורות שאינן מורכבות, וכו'.
אבישי פדהצור: בעקבות השיח עם הציבור קיבלנו הערות משנה מסוגים שונים.
אבישי פדהצור: הסוג הראשון של ההערות אמר: אתם מסתמכים פה על איזשהו נוסח שמקובל אצל הגויים ב- EASA, ואתם השמטתם מהנוסח הזה פעולה שנקראת "שינוי זעיר", מה שהגדרנו אותו קודם לכן.
אבישי פדהצור: אז אנחנו מבקשים שתשקלו לכלול גם את זה בהגדרה של "תחזוקת קו", כי מבחינתנו זה דבר מהותי.
אבישי פדהצור: ההערה השניה שלהם היתה הערה קצת יותר ברמת המדיניות, שאמרה: בהגדרה שאתם מציעים לנו אתם משתמשים במבחן מאד מאד צורני.
אבישי פדהצור: בנוסח הקודם היה כתוב בדיוק מה זה פעולה שאיננה מורכבת, וכו'.
אבישי פדהצור: הסבירו לנו והשתכנענו שהתפיסה המקצועית היום קצת השתנתה בעניין הזה.
אבישי פדהצור: היא משאירה בידי מכון הבדק את שיקול הדעת להחליט על הנסיבות בהן ניתן לבצע פעולות בדק מסוימות במסגרת תחזוקת קו, ולא מגדירים לבעל רישיון מכון הבדק מלכתחילה אלו פעולות רק בקו ואלו אינן.
אבישי פדהצור: יכולה להיות, כך הסבירו אנשי המקצוע, אותה פעולה שבנסיבות מסוימות ניתן לבצעה כתחזוקת קו, ובנסיבות אחרות אותה פעולה בדיוק, בגלל טעמים של בטיחות טיסה, אין לבצעה בקו ויש לקחתה לשטח מכון הבדק ולבצעה שם.
אבישי פדהצור: אנחנו קיבלנו את ההערות האלה, התאמנו את הנוסח בהתאם, ונציין כבר עכשיו שבמירכאות מאד כפולות – יש מחיר להגמשת ההגדרה, וזה המחויבות של מכון הבדק לפעול לפי נוהל מתאים, והחובה של מכון הבדק לקבוע שבאמת, בנסיבות מסוימות, ניתן לבצע את הפעולה במסגרת תחזוקת קו.
אבישי פדהצור: נראה את זה בהמשך, אבל זה, פחות או יותר, ההסבר שמסביר את המטמורפוזה שעברה ההגדרה.
איתי עצמון: לגבי פסקה (5) – "פירוק מורכב" של מה?
אבישי פדהצור: פירוק מורכב יכול להיות, אני מניח, של הרבה מאד דברים שהם בעיקר פריטים.
אבישי פדהצור: ופריט, אם אנחנו זוכרים את ההגדרה זה החל בכלי הטיס עצמו, שהוא פריט, ועובר דרך כל ציוד תעופתי אחר ורכיבים אחרים שנמצאים עליו.
איתי עצמון: יש התנגדות אם נוסיף "פירוק מורכב של פריט בכלי טיס"?
קריאה: פריט או מכלול.
אבישי פדהצור: אני אקרא, ברשותכם, את ההגדרה של "פריט" בשביל שיהיה נהיר לנו: "פריט –כלי טיס, גוף כלי טיס, מנוע כלי טיס, מדחף, רוטור, ציוד תעופתי – בשלמותם או כל חלק מהם".
יצחק וקנין: לדעתי צריך להשאיר את זה כמו שזה.
אבישי פדהצור: אני אומר, וזה להכרעת אדוני:
אבישי פדהצור: אם אני מוסיף פריט או אם אני משמיט או לא מוסיף -ההבדל הוא מזערי, הואיל ופריט הוא עולם ומלואו אז ממילא לא הוספתי חידוד למשמעות של הפעולה בתקנה אם אני כותב בפריט או לא.
אבישי פדהצור: ברור שזה פריט כי בעולם התעופה, לפי ההגדרה, יש לי פריטים.
אבישי פדהצור: לכן, בין שהמילה "פריט" תוסף ובין שהיא לא תוסף - אני לא רואה בזה נפקות משפטית.
אבישי פדהצור: אתם רוצים שתוסף המילה?
אבישי פדהצור: נוסיפה.
אבישי פדהצור: אני אקרא:
איתי עצמון: מה הם היבטי התכן?
אבישי פדהצור: למיטב ידיעתי – מה שקובע היצרן בניירת.
רננה שחר: Design aspects זה המונח.
איתי עצמון: אולי צריך להוסיף את המונח בסוגריים, כדי שיהיה ברור.
רננה שחר: אנחנו לא מתנגדים להוסיף את המונח, לצד "היבטי התכן".
רננה שחר: שיוסף בסוגריים – design aspects.
אבישי פדהצור: אני ממשיך: חלק A לתוספת 43 לפ.א.ר, סעיף קטן (b), כותרתו: Major Repairs, נוקב ברשימה ארוכה ומייגעת של דוגמאות לדברים שמהווים תיקון גדול.
אבישי פדהצור: במקום לתרגם את זה ולהסתבך בהרפתקה של לקחת מונח מקצועי שגור מאנגלית, לתרגם אותו לעברית ולהרוג אותו בדרך - אנחנו מפנים לרשימה הזו, רשימה שהיא טכנית, מתישה.
אבישי פדהצור: אין בה הוראות של לעשות כך או אחרת.
אבישי פדהצור: אני ממשיך בקריאה:
שמואל קוזי: אולי כדאי לחזור לנוסח המקורי של רת"א כדי לא להוסיף את הנושא של פריט כי בין כה מדובר כאן על פירוק של חלק מסוים ממטוס, בזמן שהוא נמצא בתחזוקת קו.
שמואל קוזי: כדאי להיצמד לנוסח של - -
קריאה: אם פריט כולל גם מנוע, לפי הנוסח הזה זה אומר שאתה לא יכול לפרק מנוע ב - -.
קריאה: זה יוצר קושי.
איתי עצמון: כלומר, לא מדובר על פירוק מורכב של פריט?
אבישי פדהצור: כן, אבל גם מנוע הוא חלק - - אם אני אפרק אותו - -
דוד בן ארי: אתה יכול לפרק את המנוע, אתה לא יכול - -
רננה שחר: "פריט" זה הכל.
דוד בן ארי: כן.
דוד בן ארי: אתן לך דוגמה.
דוד בן ארי: מנוע מורכב ממספר חלקים.
דוד בן ארי: יש חלק מסוים שהוא די מסיבי, שאני גם - - אותו בתחזוקת קו.
דוד בן ארי: לדוגמה – יש פה אנשי מקצוע – יש את ה- core של המנוע.
דוד בן ארי: אז אם אני בתחזוקת קו, אני מפרק ממנו.
דוד בן ארי: ברגע שאתה כותב פה שגם פריט זה אומר שחלק מורכב – אני לא יכול להוריד אותו - - -
רננה שחר: לא, אתה יכול.
אבישי פדהצור: מה שהתקנה אומרת - בין שכתובה המילה "פריט", או "של פריט" ובין שאיננה כתובה, אסור לך לבצע פירוק מורכב.
אבישי פדהצור: מותר לך לפרק פריט שמורכב - - אם פעולת הפירוק איננה בגדר "פירוק מורכב".
שמואל קוזי: היושב ראש, אנחנו צריכים להסתכל על זה באספקט של אם בעוד 10 שנים קוראים את זה.
שמואל קוזי: האם נבין מה שאנחנו מבינים כאן?
שמואל קוזי: ולכן, ככל שנגביל את עצמנו פחות אני חושב שבתפיסה זה יותר נכון, כי ההסתכלות צריכה להיות שנים קדימה.
אבישי פדהצור: נשאיר את זה בנוסח של רת"א.
יצחק וקנין: נוריד את המילה "פריט".
עודד אילני: אז אם זה ככה- ידידי, קוזי, הזכיר את עמיתנו העתידיים.
עודד אילני: היות ומקודם דיברנו על בדיקות ראיה, ואז התחלנו לתת את המינוח המקצועי האנגלי – יש DVI ו – GVI, הייתי רוצה להכניס את המילה DVI בסוגריים, אחרי "בדיקות ראיה".
עודד אילני: כיוון שבעולם התעופה יש GVI – General Visual Inspection, ולכן – GVI צריך להיכנס בסוגריים.
עודד אילני: זה המונח הבינלאומי שכל העולם משתמש בו.
עודד אילני: בדיקות ראיה.
דוד בן ארי: אני לא חושב שכדאי להגביל את זה כאן, כי בספרות הטכנית הוא מגדיר לך מה זה – close visual ומה זה general visual, ומה זה ground level visual, אז אתה מחויב לפעול לפי maintenance program, שזה - - הוא גם מפנה אותך ליצרן, לספרות של היצרן ואתה חייב לעבוד ולהיצמד לספרות של היצרן.
דוד בן ארי: אני לא חושב שצריך לרדת לרזולוציה כאן, בתוך התקנות, לתוך הפרטי פרטים של תהליך של עבודה.
דוד בן ארי: זה לא יהיה נכון.
אבישי פדהצור: יש מחיר לרמה גבוהה מידי של קונקרטיזציה.
אבישי פדהצור: בוודאי כשלא מדובר ב- - לטקסט העברי המחייב על איזשהו תרגום של מושג לועזי, שאו יישאר כאן או לא, כשאתם אומרים שמלכתחילה הוא יחסי, כי אין לו משמעות - - אלא תלויה בהוראות היצרן או - -
דוד בן ארי: הכל מוגדר, היצרן מגדיר לך.
יצחק וקנין: אני חושב שאתה צודק, תמשיך הלאה.
אבישי פדהצור: אני ממשיך-
יצחק וקנין: יש הערות מלבד ההערות שתיקנו והערנו?
אבישי פדהצור: הגדרה אחרונה:
יצחק וקנין: אני אצביע על כל מה שהקראנו עד לסוף תקנה 1.
יצחק וקנין: התקנות אושרו, כולל התיקונים שהצענו.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לפרק ב'.
אבישי פדהצור: בפרק ב' אנחנו מוותרים על תקנה 2 – חובת הרישיון.
אבישי פדהצור: התייעצנו גם עם היועץ המשפטי של הוועדה, גם עם משרד המשפטים.
אבישי פדהצור: אנחנו נמצא מזור.
אבישי פדהצור: בקצרה התקנה די חוזרת על מה שכתוב בעיקרו בחוק, לא נהוג לחזור על מה שכתוב בחוק.
אבישי פדהצור: יש לנו קושי מסוים עם הנושא של הגדר, וכו', ואנחנו נפתור את זה, בעזרת אדוני, כשנסיים את הדיון ונחזור לפסקת ההגדרות, וזה יסתיים.
אבישי פדהצור: לכן אנחנו מבקשים לא לקרוא את התקנה.
אבישי פדהצור: התקנה הבאה:
איתי עצמון: יש לי שאלה כללית לגבי נהלים שאתם מפנים אליהם כאן.
איתי עצמון: הנהלים האלה נמצאים באתר הרשות?
אבישי פדהצור: תכף נחדד.
רננה שחר: לא, נהלי רת"א.
אבישי פדהצור: יש פה שני דברים: יש "באופן ובצורה שהורה המנהל...." זה הוראות המנהל, רשויות מנהליות האמורות להופיע כבר היום באתר רת"א, כמובן שהן תותאמנה לתקנות, בהתאם לכללי המשפט המנהלי.
אבישי פדהצור: בנוסף יש פה נהלים שהם למעשה נהלים לפי התקנות שהן לא נהלי רת"א, אלא הם הנהלים של פעילות מכון הבדק שכמובן לא מופיעים באתר רת"א, ונגיע אליהם.
איתי עצמון: השאלה היא האם לגבי הנהלים של רת"א לא כדאי לקבוע שהם יפורסמו.
אבישי פדהצור: אני חושב שזה מובן מאליו במובן זה שחוק - -
רננה שחר: אני חושבת שזה לא נכון להוסיף את זה בתקנות.
רננה שחר: יש את חוק חופש המידע שקובע שנהלים עיקריים צריכים להיות מפורסמים, וקובע איזה נהלים, הנהלים – אפשר לראות אותם באתר רת"א, יש את המקום, הם משמשים כבר היום את הציבור, לפי דעתי, ואותנו.
רננה שחר: אני רק אומר שאם יש נוהל שהוא יותר משני, יותר זניח, הנוהל – אז לא נכון יהיה להתנות בתקנות את חובת פרסומו.
רננה שחר: יש את זה בדין הכללי.
איתי עצמון: אני יודע שיש את זה בדין הכללי, אבל ישנם מספר דברי חקיקה וחקיקת משנה שהובאו לכאן בוועדה, לאישור הוועדה, והוועדה כן החליטה לקבוע חובת פרסום לגבי כל מקרה לגופו.
איתי עצמון: אני שואל – האם כאן ראוי שהדברים האלה יהיו מפורסמים.
רננה שחר: ראוי שיהיו מפורסמים, הם מפורסמים באתר.
רננה שחר: אני לא חושבת שצריך לקבוע את זה בתקנות.
עמרי טלמון: לא נעיר לסעיף 2 – האתרים שבהם מבוקש לבצע את פעולות הבדק.
עמרי טלמון: הואיל ומטוס יכול להיתקע בשדה כלשהו, באיזה חור בעולם, איך מגדירים את זה?
אבישי פדהצור: מכון הבדק צריך לפעול בשטח מוגדר.
אבישי פדהצור: זה האתרים שבהם הוא פועל, בהם נמצא הציוד – האתרים האלה מאושרים.
אבישי פדהצור: מה שמר טלמון מדבר עליו זה היבט אחר של הפעילות, זה כיצד אני נותן שירותי תחזוקה מחוץ לשטח מכון הבדק.
אבישי פדהצור: משמע, אם מטוס של מפעיל אווירי נופל בחו"ל, אין משמעות הדבר שאני צריך להגדיר את מקום הנחיתה שלו בחו"ל כשטח מכון הבדק.
אבישי פדהצור: משמעות היא שההוראות שחלות עליו הן ההוראות שחלות לעניין הסמכות או הרשות או הכוח של מכון הבדק לבצע פעולות בדק מחוץ לשטחו.
אבישי פדהצור: דיברנו קודם על ההגדרה של תחזוקת קו.
אבישי פדהצור: תחזוקת קו היא בדיוק אותו מצב דברים שבו סוגים שונים של פעולות בדק הן בנות ביצוע מחוץ לשטח מכון הבדק, על ידי מכון הבדק.
אבישי פדהצור: ולכן זה המענה.
אבישי פדהצור: כמובן שאם הפעולה היא עם אופי ומהות כאלה שלא ניתן לבצע אותן כתחזוקת קו, כמובן שלא ניתן לבצע את זה מחוץ לשטח המכון.
אבישי פדהצור: לכן, המענה לשאלה של מר טלמון היא בעצם האבחנה בין פעולות בדק שחובה לעשות בשטח מכון הבדק, לפעולות שאין חובה לעשות בשטח מכון הבדק.
יצחק וקנין: מר טלמון, זה מניח את דעתך?
עמרי טלמון: אני לא יודע אבל אני לא רוצה לגזול כאן
עמרי טלמון: את הזמן כי המציאות היא שיכול מטוס, בניגוד, נניח, ל "אל על" שיכולה לדעת מראש לאיפה היא טסה - אמנם לפעמים הוא נוחת ברקייבק בגלל איזושהי בעיה, אבל בדרך כלל זה לא קורה.
עמרי טלמון: מטוסים של general aviation נוחתים בכל מיני מקומות ויכולות להיות כל מיני תקלות ואז צריך להטיס לשם מכונאים, מנועים, כל מיני דברים, ולהתעסק בזה הרבה מחוץ לשטח המכון, ובדברים לא פשוטים, אין ברירה.
דוד בן ארי: אני חושב שיש לזה מענה בתקנה 38 שעוד לא דנו בה.
דוד בן ארי: אמור להיות מענה לנושא של נחיתה לא מתוכננת, ומה הפעילות הנדרשת ממכון הבדק במקרה שהוא נותן שירות לאותו מפעיל אווירי, או שאם זה מופיע בתקנה 413 לתקנות ההפעלה, שחל על מפעיל אווירי ברגע שהוא נוחת בשדה לא מתוכנן.
רננה שחר: אני גם רוצה להשלים – אנחנו עכשיו בתקנה שקובעת מה מבקש רישיון מכון בדק ולא מפעיל אווירי צריך להגיש למנהל כשמגישים לו כדי לאשר.
רננה שחר: ברור ששטח מכון הבדק, ששם נמצאים ההנגארים והמוסכים וכו' – זה העניין - - בוא נגיד – פה זה מרכז הפעילות שלו, מרכז העסקים.
רננה שחר: מה שהוא עושה מחוץ לשטח המכון – תקנה 14, שאבישי פדהצור הפנה אליה קודם - לא רק תחזוקת קו, יש שם גם את העניין של להחזיר לשימוש כלי שלא במסגרת תחזוקת קו, ואחר כך יש גם את תקנה 38 אבל פה התקנה לא מסדירה את הקשיים של המפעיל האווירי.
רננה שחר: היא מסדירה מה צריך - - את הצורה של בקשת רישיון למכון בדק ובוודאי ששטח מכון הבדק הוא חשוב ומהותי בעניין הזה.
יצחק וקנין: אני מצביע על כל סעיף 3, מ-(א) עד לסעיף (ב).
יצחק וקנין: =הערות?
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ב) ו-(ג)?
יצחק וקנין: תמשיך.
יצחק וקנין: דבר אחד לא ברור לי בסעיף 3- המנהל הוא זה שמתלה את הרישיון, לא?
אבישי פדהצור: אני אסביר.
אבישי פדהצור: תקנת משנה (ב) נוספה בעקבות הדיון עם הציבור, לשרת צורך מסוים.
אבישי פדהצור: באופן עקרוני, כאשר מבקש רישיון מכון בדק לפי תקנות הבדק הישראליות בא למנהל הוא צריך להוכיח לו שהוא עומד בדרישות התקנות, נניח - מ-1 עד 10.
אבישי פדהצור: כך הוא כשמבקש הרישיון בא עירום ועריה, מאפס.
אבישי פדהצור: קורה לעתים שבעל הרישיון בא לפעמים עם רישיון שכבר נתנו לו הגויים.
אבישי פדהצור: הרישיונות לא ניתנו לפי תקנות המכונים הישראליות אלא לפי הדינים הזרים.
אבישי פדהצור: השאלה שקיימת במשפט המנהלי היא – האם המנהל רשאי ובאיזו מידה הוא רשאי להסתמך על רישיון שנתן הגוי.
אבישי פדהצור: זו שאלה טובה.
אבישי פדהצור: יכול להיות שבגלל הסטנדרטיזציה היחסית של אמות המידה המקצועיות, יכול מאד להיות שאם אני דורש ממבקש רישיון ישראלי שיעמוד בדרישות 1 עד 10, יכול להיות שבזכות הרישיון שנתנו לו הגויים בנסיבות מסוימות אני אוותר לו על דרישה 7 או 6.
אבישי פדהצור: כי, למשל, הוא מביא אתו מערכת בקרת איכות או אבטחת איכות או מונח מקצועי אחר שאפשר למצוא - - .
אבישי פדהצור: על פני הדברים, לדעתי – המשפט המנהלי מאפשר למנהל את זה גם בלי שתהיה תקנה מפורשת.
אבישי פדהצור: המנהל הוא רשות מנהלית במדינת ישראל, הוא חייב לשקול כל עובדה סבירה במשפט המנהלי, על עובדה סבירה השייכת לעניין, ככל שבאמת רישיון של גוי שייך לעניין, כי הוא חופף, וכו' -המנהל לא יכול להתעלם מזה.
אבישי פדהצור: בעקבות בקשות הציבור הוספנו תקנה מפורשת שמתייחסת לזה – פשוט מעגנת את מה שלה
אבישי פדהצור: בנתנו הוא ממילא חלק מהמשפט המנהלי במדינת ישראל.
אבישי פדהצור: לשאלתו של אדוני - הואיל והמנהל מוותר על האחריות שלו, במירכאות, ברישוי מבקש הרישיון על בסיס הגוי, הוא צריך לדעת בכל מצב שבו הרישיון של הגוי בוטל, כי אז זה אומר למנהל: אתה ויתרת למבקש הרישיון על דרישה מסוימת על סמך רישיון הגוי.
אבישי פדהצור: נפל רישיון הגוי, חזרה חובת המנהל לבדוק את זה.
אסנת איסן: פה, בעניין הזה, יש לנו הסתייגות.
אסנת איסן: אני מק.א.ל.
אסנת איסן: התקנה הזו נוספה בעקבות בקשה שלנו.
אסנת איסן: זה משהו כפי שאמיר אמר קודם לכן – זה דברים מהימים האחרונים, ולכן את ההערות שלנו לתקנה הזו אנחנו העברנו אתמול בערב.
אסנת איסן: יש חוסר הסכמה בעניין הזה.
אסנת איסן: מה שאנחנו בעצם מבקשים זה להחליף את המילה "להביא בחשבון" במילה "הסתמכות".
אסנת איסן: אבישי, בהסבר שלו, די נעזר במילה שלו ואני אסביר את הרציונל לדרישה הזו.
אסנת איסן: למעשה, אנחנו מבקשים ליצור בתקנות שאחר כך גם יהיה לזה יישום בתשתית רגולטורית נוספת, כלומר, אם זה בנהלים וכן הלאה, ואנחנו כן מבקשים שבתקנות עצמן יהיה את התשתית לכך.
אסנת איסן: שיהיה הליך רישיון מקביל למכוני בדק מחוץ לישראל שכבר מחזיקים ברישיונות, מאת רשויות מוסמכות אחרות.
אסנת איסן: כפי שאבישי אמר, מכון בדק כזה מחוץ לישראל, שכבר מחזיק ברישיון מאת ה- FAA, מאת ה- EASA ומאת מדינה חברה, כבר עבר איזה תהליך של inspection, עבר איזה הליך של בדיקה, ואיזשהו תהליך בא ואומר – הוא מתנהל בצורה שתואמת, בצורה שמתאימה לדינים באותן מדינות.
אסנת איסן: כיום, לפי הדין הקיים היום, על מנת שמוביל אווירי יוכל להתקשר עם מכון בדק, מכון הבדק צריך להיות ישראלי, הוא חייב להיות מאושר לפי תקנות אלה.
אסנת איסן: היצע מכוני הבדק היום בישראל הוא בעייתי.
אסנת איסן: יש היצע מצומצם.
אסנת איסן: חברות התעופה - -
יצחק וקנין: תעצרי רגע.
יצחק וקנין: את רוצה בעצם שייכתב במקום "להביא בחשבון" – מה?
אסנת איסן: "להסתמך".
איתי עצמון: לא הבנתי מה המשמעות.
יצחק וקנין: מה זה נותן לך?
אסנת איסן: זה נותן לי משמעות שהיא חזקה יותר, מ "להביא בחשבון".
איתי עצמון: אבל מה המשמעות המשפטית של "להסתמך"?
איתי עצמון: המנהל, כשהוא שוקל בקשה – רשאי להסתמך על עובדת היותו של המבקש בעל רישיון מקביל?
אסנת איסן: זאת אומרת – שוב, צריך יהיה לפרוט אחר כך ובעניין הזה גם ערכנו דיונים עם רת"א ב-4 עיניים.
אסנת איסן: בעיין הזה ברור שאחר כך צריך יהיה לפרוט את התקנה הזו ולהוריד אותה לרמה הפרקטית, לנוהל.
אסנת איסן: אבל ההסתמכות תהיה בכך שהונחה בפני רת"א הרישיונות של אותן מדינות חברות, מה שרת"א בעצם תצטרך לעשות הוא דבר שמקובל בענף התעופה- היא תצטרך להשוות בין דיני המדינות הרלבנטיות לדינים בישראל.
אסנת איסן: ככל שיש הבדלים מהותיים ביניהם, תזקק את אותם הבדלים ותקבע תנאים נוספים לרישיון.
אסנת איסן: היום, כדי להירשם מכון בדק מחוץ לישראל צריך לעבור תהליך שהוא ארוך, שהוא מורכב.
אסנת איסן: אנחנו מבקשים שבתקנות ובסביבה הרגולטורית בה - - -
יצחק וקנין: את רוצה שאנחנו בעצם נסת
יצחק וקנין: מך על מכון בדק, בכל מקום בעולם – ועל זה נסתמך - - -
אסנת איסן: לא "כזה ראה וקדש".
אסנת איסן: דבר ראשון, לא אמרנו שהוא חייב.
אסנת איסן: יש כאן את המילה "רשאי".
יצחק וקנין: צריך להשאיר בידי המנהל את הסמכות ואת שיקול הדעת.
אסנת איסן: יש לו.
אסנת איסן: הסמכות ושיקול הדעת נשארים בידו.
יצחק וקנין: הוא צריך להביא בחשבון.
יצחק וקנין: המנהל הוא זה שבעצם צריך להביא בחשבון את הדברים.
יצחק וקנין: הדברים מונחים לפניו.
יצחק וקנין: הוא צריך לקבל שיקול דעת בדברים.
יצחק וקנין: את רוצה לעשות את זה כמצב שהוא אופטימלי, מבחינתך, שבעצם אנחנו אפילו אולי קצת מנטרלים את שיקול דעתו.
יצחק וקנין: נותנים לכם גושפנקא על סמך אותו מכון בדק - -
אסנת איסן: אני אסביר לכם.
אסנת איסן: המצב היום מאד בעייתי.
אסנת איסן: הוא מקשה מאד על מובילים אוויריים להתקשר עם מכון הבדק מחוץ לישראל.
אסנת איסן: המצב הזה הוא מצב בעייתי, אנחנו צריכים להתחרות בחברות תעופה - -
יצחק וקנין: אני מנסה להבין את הרציונל שלכם.
יצחק וקנין: האם זה נובע מעלויות יותר זולות?
אסנת איסן: לא רק.
אסנת איסן: זו בדיוק הנקודה: יש לזה פן כלכלי, בהחלט, אבל יש לזה גם פן טכני.
אסנת איסן: היום מטוסים של ק.א.ל, ולא רק של ק.א.ל, לא יכולים לבצע פעולות בדק במנועים פה במכוני הבדק בישראל.
אסנת איסן: שיפוץ - - נעשה.
אסנת איסן: אי אפשר לעשות את זה היום בישראל, צריך להוציא את זה החוצה.
אסנת איסן: יש איזשהו מצב אבסורדי ואני חייבת להיכנס לדקות הזו – לפי התקנות היום, מכון בדק שקיבל רישיון - -
יצחק וקנין: "אל על", אתם באותו מצב?
אסנת איסן: ל "אל על" יש מכון בדק משלהם.
אברהם מיכאלי: לנו יש את מכון בדק שלנו.
יצחק וקנין: אתם לא יכולים לעשות את הפעולה הזו ב "אל על"?
אסנת איסן: ב "אל על"?
אסנת איסן: המתחרה שלנו?
אסנת איסן: אנחנו בבעיה עם זה.
קריאה: למרות שהם ביקשו.
קריאה: הם יכולים לעשות, ובטח הם יטענו שאנחנו יקרים.
קריאה: אני מבקש מהכנסת לשמור על האינטרסים של העבודה בישראל.
יצחק וקנין: הם רוצים עלויות יותר זולות.
אסנת איסן: זה לא רק עניין של עלויות.
אסנת איסן: זה עניין גם של חוסר יכולת.
אסנת איסן: אם מחר אני רוצה להוציא עבודה במנוע, תראו לאיזה מצב אבסורדי הגעתי - אני חייבת דרך התעשייה האווירית להוציא את המנוע למכון חוץ, שבעניין הזה, לולא התקנות היו מאפשרות את זה, הייתי מרשיינת את מכון הבדק מחוץ לישראל, ומוציאה אליו את המנוע, שיעשה את הטיפול הזה.
אסנת איסן: חייבים להבין דבר נוסף – מדינת ישראל היא מדינה קטנה.
אסנת איסן: רת"א, המשאבים שלה מוגבלים.
אסנת איסן: אנחנו מודעים לזה - -
יצחק וקנין: אני מבין שיש לך גם – שני מטוסים, נכון?
אסנת איסן: נכון, אבל נוצר מצב אבסורדי, ואני מבקשת להשלים את הנקודה: מכון בדק, שרוצה להוציא את המנוע שלי, של ק.א.ל החוצה, כי הוא לא מסוגל לעשות את זה, תקנה 32 לתקנות מאפשרת לו לעשות את זה במכון מחוץ לישראל שרק קיבל הכרה מאת רת"א, לא במכון חוץ שקיבל רישיון.
אסנת איסן: אני, כמוביל אווירי שרוצה להוציא את עבודת האחזקה שלי למכון בדק, חייבת לרשיין אותו.
אסנת איסן: נוצר פה מצב אבסורדי.
רננה שחר: אני קודם כל רוצה להגיד שלפי אמנת שיקאגו, האחריות לכשירות האווירית הנמשכת של המטוסים הרשומים בישראל היא על ישראל.
רננה שחר: אי אפשר להעביר אותה למדינות אחרות.
רננה שחר: דבר שני, לפי סעיף 23(ב) לחוק הטיס, מפעיל אווירי לא יכול לקבל שירותי בדק אלא בידי מי שקיבל רישיון בישראל, רישיון מכון בדק ישראלי.
רננה שחר: יש לזה חריג, כאשר אתה מחוץ לישראל, וכו'.
רננה שחר: אתה תראה את זה אחר כך בתקנות, אדוני.
רננה שחר: כבר היום, גם היום, אפשר לרשיין מכוני בדק מחוץ לישראל גם לפי התקנות היום, גם אם לא נוסיף את תקנת משנה (ב) בכלל, יכול מכון בדק –אמריקאי, יפני או סיני, להגיש בקשה, להוכיח את עמידתו בתקנות המכונים הישראליות והוא יהיה מכון ישראלי לכל דבר ועניין.
רננה שחר: כן, כמו שהוסבר, ניתן במקרים מסוימים ובכפוף לעמידה בתקנות, וכו', לשמירה על רמת בטיחות שוות ערך, להכיר במשהו שEASA , נגיד, כבר בדקו, כמשהו שנניח לא צריך לבדוק.
רננה שחר: אנחנו מתנגדים להחליף את המונח "להביא בחשבון" במונח "להסתמך" משום שאנחנו חושבים שבהחלט זה להביא בחשבון.
רננה שחר: הנוהל צריך להגיד בסופו של דבר מה אתה מביא בחשבון, מה אתה לא מביא בחשבון.
איתי עצמון: בין יתר השיקולים האחרים.
רננה שחר: בין יתר השיקולים האחרים, כן.
אסנת איסן: בעניין הזה, נקודה אחת אחרונה, בקצרה.
אסנת איסן: כפי שרננה שחר אמרה, להביא בחשבון, או תקנה (ב) כבר היום התשתית החקיקתית, הרגולטורית, כן מאפשרת רישוי של מכוני בדק מחוץ לישראל.
אסנת איסן: מה שאנחנו מבקשים, וכן חשוב לי להגיד את זה פה, למרות שהנוהל לא ייכתב במסגרת הזו, אבל כן חשוב לי שיובהר פה ושהנושא הזה כן יעלה על שולחן הוועדה.
אסנת איסן: אם התשתית החוקית בתקנות מאפשרת היום לעשות את זה, אנחנו ממש מבקשים – ושוב, זה עניין של הקצאת משאבים ברת"א, שייכתב הנוהל הזה.
אסנת איסן: כל מה שאנחנו ביקשנו מרת"א- תציגו בפנינו את התמונה הכוללת שתאפשר לנו, ושוב – כדי להתחרות כתף מול כתף עם המתחרות הזרות שלנו וזה לא רק עניין של שיקולים כלכליים, והבהרתי את זה קודם.
אסנת איסן: תציגו בפנינו את התמונה המלאה.
אסנת איסן: אם התקנות לדעת רת"א מספקות תשתית מספיקה, אז אנחנו ממש מבקשים שגם יוקצו המשאבים המתאימים, שייכתב הנוהל המתאים שמאפשר רישוי של מכוני בדק מחוץ לישראל, בזמן סביר.
יצחק וקנין: מה זה זמן סביר?
אסנת איסן: עוד פעם – נערכו פה דיונים ארוכים, ואני לא רוצה להעלות את זה.
אסנת איסן: אפשר לקצוב בזמן ורת"א מתנגדת לזה בתוקף.
אסנת איסן: אנחנו לא אומרים – תרשיינו את מכון החוץ תוך כך וכך ימים, אבל זה כן צריך להיעשות בזמן סביר ולא במרווח של שנה וחצי או תקופות דומות.
יצחק וקנין: אני אצביע על הסעיף כפי שהם מביאים אותו.
יצחק וקנין: במידה ובשלבים הבאים של החקיקה אתם תגיעו לאיזושהי הסכמה אחרת, אני אשמח לפתוח את הסעיף ולשנות.
יצחק וקנין: אני אצביע עליו כמו שהוא.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ב', מ- 1 עד 3, כולל.
יצחק וקנין: תודה, אושר.
יצחק וקנין: שוב – אני נותן לכם את האפשרות, במידה ותגיעו אתם להסכמה, לכל מיני סידורים שתראו לנכון.
אסנת איסן: בעניין הזה הסכמה יכולה להגיע, וכבר אמרנו את זה לרת"א, ברגע שיציגו לפנינו איזושהי מערכת שלמה שכן מקבלת ביטוי, לא רק בתקנות אלא גם בנהלים, שמספקת את התשתית, את הסביבה הרגולטורית, בין אם זה בתקנות ובין אם בנהלים.
יצחק וקנין: יש בעיה עם זה?
גיורא רום: קודם כל, יושב ראש חברת ק.א.ל קיבל מכתב מפבל לפני כמה ימים, שרת"א מתכוונת להקצות משאבים מתאימים ולעדכן את תכנית העבודה שלה כדי להטמיע את תהליך הרישוי של מכון בדק ספציפי בסין.
גיורא רום: אנחנו נכניס את זה בתכנית העבודה.
גיורא רום: באמת, הנושא של הקצאת המשאבים הוא נושא מס' 2 של כל מנהל.
גיורא רום: תמיד אין מספיק משאבים.
גיורא רום: אני צריך להקצות את המשאבים שלי כך שמשלם המסים הישראלי יקבל את התמורה הכי טובה לכספו.
גיורא רום: אתן דוגמא אחרת – יש מישהו שרוצה לרשיין חברת תעופה וכבר כמה פעמים שינה את המטוסים שהוא רוצה לרשיין, וחזרנו 4 פעמים.
גיורא רום: זה בזבוז משאבים שממומנים על ידי הציבור, אני לא משרת נאמנה את משלם המסים הישראלי, ואני לא מוכן לזה.
גיורא רום: לכן, הקצאת משאבים היא באמת נושא חשוב מאד.
גיורא רום: אני קשוב לרחשי הלב של ק.א.ל וכשנגיע לזה אנחנו נרשיין את המכון הזה.
יצחק וקנין: אם זה לא דבר מהותי, אין צורך שתוסיף.
אסנת איסן: - - מהותי, ואני באמת מודה לרת"א, הבקשה שלנו להקצות משאבים היא לא ספציפית רק לרישוי אותו מכון הבדק הספציפי, אלא באמת – שתיווצר התשתית הרגולטורית לרישום מכון בדק בישראל.
אסנת איסן: אני מניחה שמכוח העניין הזה ייגזר - -
יצחק וקנין: יכול להיות שעוד חברה ישראלית אחרת תחליט שהיא רוצה - -
אסנת איסן: נכון, זה בדיוק העניין הזה.
יצחק וקנין: אני מאמין שרת"א לוקחת בשיקול גם את הנושא הזה.
גיורא רום: הנהלים הם כלליים אבל בהקצאת המשאבים, כבוד היושב ראש, שער בנפשך שאחד רוצה מכון בדק באירלנד, אחד – באוסטרליה.
גיורא רום: ואני, יש לי משאבים מוגבלים שאתם אני צריך לשרת את התעופה.
גיורא רום: אז לא כל אחד יכול לצאת עם מלוא תאוותו בידו.
אשל חפץ: אני רציתי לציין שזה חשוב מאד שבתשתית שתהיה, בתקנה הזו, וגם בהפעלה – התשתית תיתן מענה כזה שאפשר יהיה לעשות את זה בצורה מהירה, חלקה, פשוטה ומקובלת ברמת הבטיחות.
אשל חפץ: כשאנחנו מסתכלים על מדינות אחרות שהן בסדר גודל דומה לישראל מבחינת הרת"א או קטנות ממנה, או אפילו גדולות ממנה ועתירות משאבים יותר, אנחנו רואים מודלים שונים שמתייחסים לנושא הזה של תקנות המכונים, מתוך ההבנה שהמטוסים משרתים אותם בכל העולם, שהמורכבות הטכנולוגית היא כל כך גדולה שלא יכול להיות בנקודה הגיאוגרפית במקום הקטן את כל התשובות הטכנולוגיות, לכל הסוגים של המנועים, וכלי הטיס.
אשל חפץ: לכן הם יוצרים תשתית בתקנות שיכולה לבוא בשתי אפשרויות עיקריות.
אשל חפץ: אפשרות אחת היא מה שהציעו פה – תקנות מורכבות שונות ממה שמקובל.
אשל חפץ: לא שונות מהותית, אבל הן כתובות בעברית, בכל תקנה כל מדינה מאד סובריינית ונותנים איזשהו נתיב מקביל שמכיר או שוקל או עושה משהו מהדברים האלה, ואז הוא מסתמך על רישיונות של המכונים הזרים ומרשיין אותם בצורה יותר מהירה, כי פשוט אין לו את התשתיות אם הוא רת"א קטנה.
אשל חפץ: הנתיב השני שפועלות בו הרת"אות הקטנות – הן לוקחות את תקנת המכונים של ה EASA או של ה- FAA, לצורך העניין, ועושות כמעט זהה אותו הדבר עם תקנת המכונים.
אשל חפץ: ואז, כשהם הולכים לרשיין את מכון החוץ, הדרישות שלהן מלכתחילה זהות, דומות למה שאותו מכון כבר מרושיין.
אשל חפץ: ואז, כל התהליך אצלם הוא פשוט הרבה יותר.
אשל חפץ: רציתי שיבינו את ההיקף, איפה הדברים עומדים בעולם.
אשל חפץ: זה חשוב מבחינת התעופה של ישראל, אם היא רוצה להתקדם.
יצחק וקנין: נאמרו על ידי גיורא, נאמרו על ידי היועצים המשפטיים.
יצחק וקנין: אפשר להתקדם, לדעתי.
יצחק וקנין: בכל מקרה –אמרתי, אם יהיה איזה שינוי שרת"א תדרוש אותו לגבי הסעיפים האלה, אני אפתח את הנושא ואני אתקן אותו.
יצחק וקנין: נכון להרגע אני חושב שזה סביר מה שמונח בפנינו וגם נאמרו דברים ברורים איך רת"א רוצה לפעול בהמשך.
אבישי פדהצור: אני חושב שאפשר למחוק את מועד פקיעת התוקף.
איתי עצמון: לא יהיה תוקף לרישיונות?
אבישי פדהצור: תכף נגיע לזה.
אבישי פדהצור: אנחנו נחשוב על פתרון.
איתי עצמון: מה ההבדל בין פירוט אישורים והגבלות שקבע לפעילותו ובפסקת המשנה – תנאים אחרים שהתנה המנהל?
אבישי פדהצור: אישור והגבלה איננו אותו הדבר.
אבישי פדהצור: ישנם אישורים שניתנים לפי התקנות עצמן.
אבישי פדהצור: למשל - ישנה חובה לבעל הרישיון לעשות שימוש בציוד שמומלץ על ידי היצרן של הפריט.
אבישי פדהצור: התקנה מסמיכה את בעל הרישיון לקבל אישור מהמנהל לעשות שימוש בציוד אחר, שווה ערך, אף שאיננו.
אבישי פדהצור: אישור כזה, והתקנה גם נוקטת בלשון "המנהל רשאי לאשר" או "רשאי המנהל לאשר".
אבישי פדהצור: הדבר הזה הוא אישור.
אבישי פדהצור: מצד שני, יכול בעל רישיון לבקש פטור מהמנהל, לפי סעיף 165 לחוק הטיס שמסמיך את המנהל לתת פטור מהוראות החוק, או הוראות שנקבעו לפיו.
אבישי פדהצור: המנהל, במסגרת שיקול דעתו ואחריותו ליצור או לשמור על רמה שוות ערך של בטחות כשהוא נותן את הפטור, יכול להגיד – אני נותן פטור מלעשות שימוש בציוד כזה או אחר, אבל אני מגביל את הפעילות שלך שלא תוכל לעשות את זה במטוסים רחבים, מטוסים ארוכים, על מנת לשמור על רמת הבטיחות.
אבישי פדהצור: כל הדברים הללו, בגלל שהם חלק מה- DNA של מכון הבדק צריכים להיות מפורטים ברישיון.