GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר גולומבק: במודל הזה אנחנו לא בדקנו, זה לא נכנס.
אופיר גולומבק: אני חושב שצריכים לבדוק את הנושא הזה, האם התשתית הולמת או לא.
אופיר גולומבק: אנחנו יודעים שבאירופה הם הצטרכו להשקיע, ההשקעות נאמדו בעשרות מיליוני יורו.
תמר פינקוס: ועל מי גלגלו את זה?
אופיר גולומבק: ולכן, הנחה שמרנית, לא התייחסנו לנתון הזה במודל.
אופיר גולומבק: רכיב נוסף זה הרכיב של הקנסות.
אופיר גולומבק: הקנסות יהיו חלק אינטגרלי מהעלויות.
גלעד ארדן: אתה מודיע כבר בשם אלו ששכרו אותך שאתם עומדים להפר?
אופיר גולומבק: לא, אנחנו רק רוצים לשקף תמונת מבט של מה שקרה באירופה.
אופיר גולומבק: זה הכול.
אופיר גולומבק: אין לנו עמדה בנושא.
אופיר גולומבק: אנחנו משקפים מצב של אירופה, ולפי זה אנחנו נותנים את ההערכות שלנו.
אופיר גולומבק: אנחנו יודעים שבאירופה ניתנו יעדי מחזור שבין 9% ל-13.5% לפי קטגוריות בשבע השנים הראשונות ליישום החוק.
אופיר גולומבק: לצורך המודל הערכנו שיהיה מאוד קשה כבר מהשנה הראשונה להגיע ליעדי מחזור של 20%, ולכן הנחנו שאחוזי המחזור בפועל יהיו נמוכים, והם מסומנים בצבע הירוק.
אופיר גולומבק: ברור לכולנו שההפרש בין הצבע הכחול לצבע הירוק יהיה סכום הקנסות.
קריאה: איפה יש ירוק?
אופיר גולומבק: סליחה, אצלי זה ירוק.
אופיר גולומבק: בין הגבוה לבין הנמוך.
אופיר גולומבק: ההפרשים ביניהם יהוו את הקנסות.
אופיר גולומבק: עכשיו אנחנו משקללים את כל רכיבי העלות, ואנחנו מהוונים את כל העלות לעשר שנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה עם כל השאר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה רק 9%, 13%.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם השאר, שלא עומדים באיסוף?
אופיר גולומבק: מה שהתכוונו, שבאירופה – אם אני מבין את שאלתך – היעדים בשבע שנים הראשונות היו בין 9% ל-13.5%.
אופיר גולומבק: אנחנו רואים שבישראל כבר בשנה הראשונה היעדים הם 20%.
אופיר גולומבק: ולכן להערכתנו, כשאנחנו מסתכלים מה שקרה באירופה, אנחנו חושבים שיהיה קושי לעמוד ביעדי החוק בשנים הראשונות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא ענית לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי זה למשרדך, אדוני השר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו מבקשים 20% בשנתיים הראשונות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה עם ה-80% הנותרים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו מוותרים עליהם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לאן הם הולכים?
גלעד ארדן: לא, מתוך התחשבות בטענות שהם אומרים, שקשה להם להקים מערך איסוף ומחזור תוך שנה או שנתיים.
גלעד ארדן: קודם כול, מה שהוא אמר לגמרי לא נכון.
גלעד ארדן: כבר היום מתבצע בישראל איסוף ומחזור של פסולת אלקטרונית בהיקפים מאוד גדולים שעולים הרבה יותר על ה-20% הללו, רק שזה מתבצע באופן פירטי על-ידי אנשים שאוספים, או על ידם איפה שיש רווח כלכלי, שהם יכולים למכור את זה ולהרוויח.
גלעד ארדן: העלויות מגולגלות בינתיים על העיריות שנושאות בעלויות הפינוי, ולאחר מכן הם מרוויחים את הכסף מהגרט.
גלעד ארדן: זו תעשיה לא רעה בכלל, ויש גם תעשיה פירטית ולא מפוקחת של אספנים פרטיים.
גלעד ארדן: אנחנו מדברים היום על למסד את החובה הזאת בחוק, ולעשות את זה באופן מדווח ומפוקח.
גלעד ארדן: זה לא אומר שאנחנו מוותרים על ה-80%, היעדים גדלים.
גלעד ארדן: וזה נכון שבאירופה היה יותר זמן לגדול ובאחוזים יותר נמוכים.
גלעד ארדן: אתם שוכחים שבאירופה זה התחיל באמת כבר לפני זמן רב, ואנחנו צריכים היום להדביק פערים, ולכן זה לא אומר שאנחנו חייבים ללכת בדיוק על אותו לוח זמנים שהיה באירופה.
גלעד ארדן: יש לזה גם יתרון שאתה למד מניסיונם של אחרים, ויכול לעשות את זה באופן מהיר ויעיל יותר.
גלעד ארדן: מה עוד שעוד פעם, מדובר בכמויות מצומצמות יותר, מרחקי שינוע ואיסוף קטנים יותר.
גלעד ארדן: אז אני לא מקבל את המספרים ואת האמירות הללו.
מיכאל בן-ארי: אתה אמרת שבינתיים יש אנשים שיש להם אינטרס כלכלי לבוא ולאסוף.
מיכאל בן-ארי: כל אחד מכיר את זה מהסביבה הטבעית שלו.
מיכאל בן-ארי: אתה לא יכול להוריד משהו ליד הבית, וזה לא מחזיק מעמד בין חמש דקות לרבע שעה, וכבר בא מישהו ואוסף את זה.
מיכאל בן-ארי: והוא לא על-ידי שום חברה, הוא מטעם עצמו הולך ועושה את מה שהוא עושה.
מיכאל בן-ארי: כשאתה מטיל עליהם את ה-20%, אחת הטענות שנשמעת לפחות – אשמח לשמוע את תגובתך – שהם יהיו שבויים בעצם בידיהם של אותם אספנים וולונטריים, שעד עכשיו אספו את זה, ויגידו להם: אתם חייבים לעמוד ביעד של 20%, ואם אתם רוצים לעמוד ביעד תשלמו לנו כך וכך, ויהפכו להיות מוקד של סחטנות.
מיכאל בן-ארי: איך אנחנו עונים לשאלה הזאת שלהם?
גלעד ארדן: אנחנו מדינת חוק וסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חוק וסדר, אבל אין לנו משטרה.
מיכאל בן-ארי: רואים שאתה מחייך.
גלעד ארדן: לא, אני לא מחייך בכלל.
גלעד ארדן: אני אומר שאם זאת תהיה הטענה אז לא נוכל להטיל כמעט שום דבר.
גלעד ארדן: הכול תלוי בכך, האם יבואני האלקטרוניקה בישראל יקימו מערך איסוף יעיל, מהיר, שבאמת נותן מענה על הצרכים.
גלעד ארדן: אני לא מכיר את התופעה שאתה מדבר עליה, שתוך חמש דקות מרגע שהוצאת מחוץ לביתך מוצר חשמלי הוא נעלם.
גלעד ארדן: זה מאוד מעניין.
גלעד ארדן: אני לא מכיר את התופעה הזאת.
מיכאל בן-ארי: אני מכיר אותה היטב.
גלעד ארדן: בטח לא תוך חמש דקות.
ארטור הירשפלד: נעלם התוכן הטוב שלו.
ארטור הירשפלד: הזבל נשאר ליד הפח.
מיכאל בן-ארי: יש לנו ביישוב אספן, הכול הוא מוכר לערבים.
מיכאל בן-ארי: צ'יק צ'ק, הם מחלקים הכול, מפזרים הכול.
מיכאל בן-ארי: דברים שאתה לא תאמין, לא רק הסוללות האלקטרוניות.
מיכאל בן-ארי: אני אומר כל פעם לאח שלי: אתה צריך לשלם לו, הוא אוסף לך.
גלעד ארדן: ברגע שהרשות המקומית תבין שהפסולת הזאת שווה לה כסף ולא עולה לה כסף, כמו שהיא עלתה עד היום, אז היא תדאג לכך שביחסים בינה לבין הגוף שיקום כדי לבצע, הוא זה שיהיה לו את הנגישות.
מיכאל בן-ארי: אם אפשר, שתי הערות.
מיכאל בן-ארי: המציאות היא היום שלדוגמה באיסוף הבקבוקים יש מצב של פשיעה.
מיכאל בן-ארי: לכן ביקשנו פה את נוכחות המשטרה.
גלעד ארדן: כבר לא.
גלעד ארדן: היתה.
מיכאל בן-ארי: היתה?
מיכאל בן-ארי: הסתיימה?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת בן-ארי, סליחה, אנחנו באמצע מצגת.
כרמל שאמה-הכהן: עם כל הכבוד למי שמגיע בדיוק בזמן, עדיין המצגת מתנהלת.
מיכאל בן-ארי: ככה אתה מסתלבט עלי?
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא מסתלבט עליך, למה?
כרמל שאמה-הכהן: לא, זאת נקודה אחרת שניגע בה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש שתדלג לעמוד 12.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נהיה פרקטיים.
אופיר גולומבק: אם יורשה לי, ברשותך.
כרמל שאמה-הכהן: ראיתי את הגרפים.
אופיר גולומבק: לא, אבל אני רוצה להציג אותה כפשוטה.
אופיר גולומבק: השקף האחרון הוא שקף מאוד פופוליסטי.
אופיר גולומבק: אנחנו לא רוצים.
אופיר גולומבק: אנחנו עושים פה עבודה, עבודה כלכלית מסודרת, ובסוף אלה התוצאות שלה, אבל זה לא שהוכוונו לשם משום גורם כזה או אחר.
אופיר גולומבק: אז אני אעבור על זה ממש בקצרה, ברשותך.
אופיר גולומבק: אם אנחנו מחשבים את כל הקומפוננטות, אנחנו רואים שמדובר על עלות ממוצעת מהוונת של 200,000,000 שקל.
אופיר גולומבק: אם אנחנו מחלקים את זה לשנים הקרובות, אנחנו רואים שהעלות השנתית גדלה בצורה הדרגתית, וזה כמובן כתוצאה מהכמות הממוחזרת שגדלה.
אופיר גולומבק: אם אנחנו מסתכלים פה, ואני חושב שזה חשוב, על הרכיבים, אנחנו רואים שהחלק המשמעותי הגדול של העלות זה העלות שנובעת מקנסות, והרכיב השני זה העלות של העלויות התפעוליות.
גלעד ארדן: הקנסות חושב על פי 5,000 שקל לטון?
גלעד ארדן: זאת אומרת שאם אני בשנים הראשונות אסכים שזה ירד, אז זה ירד באופן דרמטי, העלות.
אופיר גולומבק: נכון, וזה השקף הבא.
אופיר גולומבק: השקף הבא אומר: נניח שאנחנו נעמוד ביעדים, אלה העלויות שאנחנו נראה.
אופיר גולומבק: אנחנו רואים שהעלות הממוצעת לשנה, בניקוי הקנסות – כמובן אם וכאשר יעמדו ביעדים – היא 115,000,000 שקל ממוצע מהוון.
קריאה: למה אתה מהוון?
אופיר גולומבק: כי ככה נהוג.
גלעד ארדן: למה זה מהוון?
אופיר גולומבק: כי ברור לנו שהיום העלויות נמוכות, אבל ככל שיעדי המחזור ילכו ויגדלו, יש יותר כמות שהם צריכים לטפל בה, ואז העלויות יגדלו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אתה גם מרוויח יותר?
אופיר גולומבק: הכול משוקלל פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה, אני מאוד בעד בעלי עסקים, ואני חושבת שכל מי שמכיר אותי יודע כמה העסקים חשובים בעיני למדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני ממש מצטערת להגיד, אמרת בפתיחת דבריך שהשם "Deloitte" מאוד מאוד חשוב לך, זאת פשוט עבודה לא רצינית.
כרמל שאמה-הכהן: תני לו אבל להשלים אותה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה יש להשלים פה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בחייך, לאף שאלה רצינית שלנו אין פה תשובה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, תני לזה משקל בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך לחלק לו את הציונים, תצביעי בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: את לא מתווכחת אתו פה על טיב העבודה שלו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טיב העבודה שלו זה נתונים שבעיני הם מאוד לא רלוונטיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם נתונים לא נכונים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל את תיקחי את זה בחשבון בהחלטות שלך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז סתם לבזבז 20 דקות זמן.
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה לא סתם.
כרמל שאמה-הכהן: יש לאדם זכות טיעון, ביקש בצורה מסודרת, הבטחתי להם שידברו – ידברו.
גלעד ארדן: אני מעריך ומכבד את זה, אבל חושב שהוועדה צריכה גם לדרוש מגופים שרוצים להציג, שיציגו לא רק מה העלות להם, אלא אם הם כבר שכרו משרד באמת מכובד, אז המשרד הזה יצטרך להתבקש על ידם להציג גם מה התועלות של החוק.
גלעד ארדן: שיעריך גם את זה.
גלעד ארדן: שיעריך מה התועלת מהגרט ויציג אותה.
גלעד ארדן: אולי הקמת מפעלי מחזור ותעסוקה במפעלי מחזור זה גם שווה משהו למדינה.
גלעד ארדן: אולי חיסכון בעלויות האיסוף לעיריות של פסולת אלקטרונית גם שווה משהו.
מיכאל בן-ארי: פה, אדוני, באה השאלה שאני שואל: למה זאת לא תהיה רשות ממלכתית שעוסקת בזה?
מיכאל בן-ארי: שאלה שאני לא מצליח להבין.
מיכאל בן-ארי: למה רשות ממלכתית לא תטיל מס על היבואנים וכולי ותעשה את זה משהו ממלכתי?
מיכאל בן-ארי: תספק מקומות עבודה, תעשה את זה כמשלח יד שהמדינה שולטת בו.
מיכאל בן-ארי: למה להפריט את זה לכל מיני קבלנים שיעשו מזה הון ויעסיקו כל מיני מסתננים ושוהים בלתי חוקיים וכן הלאה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יעסיקו כי אנחנו לא ניתן להם להעסיק.
מיכאל בן-ארי: למה לא לעשות מזה משהו ממלכתי?
גלעד ארדן: זאת שאלה קצת יותר גדולה מהדיון הנוכחי, חבר הכנסת בן-ארי, ומה שלמדנו בכל מקום בעולם, שהפעולות האלו נעשות על-ידי מיקור חוץ, זה לא הפרטה - -
מיכאל בן-ארי: זאת מלה אחרת להפרטה.
גלעד ארדן: - - הפיקוח והרגולציה יתבצעו באופן קפדני על ידינו.
גלעד ארדן: אבל אנחנו לא נקלוט עכשיו עוד איקס עובדי מדינה ונעשה את זה, כי אני חושב שהמדינה תעשה את זה באופן פחות יעיל מאשר הם, כי להם יש עניין לעשות את זה במינימום עלויות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואז הם מעסיקים אריתראים.
מיכאל בן-ארי: הם יעשקו את האנשים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הם יעשקו עובדים, יהיו עבדים מודרניים במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו שיש כבר היום.
גלעד ארדן: זאת שאלה על דיני עבודה, ועל הפיקוח שלנו על איך עושים את המחזור.
מיכאל בן-ארי: נו, אז למה לא לתפוס את השור בקרניו?
מיכאל בן-ארי: למה לחכות שהוא יברח ולחפש אותו אחר כך?
גלעד ארדן: למה בכלל שתהיה יזמות פרטית?
גלעד ארדן: בוא נעשה את כל אזרחי המדינה עובדי מדינה, ונטיל עליהם משימות.
גלעד ארדן: יהיו עורכי-דין שייתנו ייצוג מטעם המדינה.
מיכאל בן-ארי: בדרך הזאת מחר אתה תפריט כל דבר במדינת ישראל, כולל מערכת החינוך.
מיכאל בן-ארי: זאת הדרך.
גלעד ארדן: זאת השאלה תמיד בין קפיטליזם לסוציאליזם.
מיכאל בן-ארי: כן, אבל למה פה במקרה כזה שיש כל כך הרבה בעיות עם זה?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת בן-ארי, זה לא קשור עכשיו למצגת.
אופיר גולומבק: טוב, אני רוצה להמשיך.
אופיר גולומבק: אני רוצה רגע להסביר את סוגיית הגרט כי אני רואה שהיא לא מוסברת.
אופיר גולומבק: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ, אני רוצה להסביר שוב את סוגיית הגרט.
אופיר גולומבק: הנחנו פה שכל המוצרים, ערך הגרט שלהם הוא חיובי, זאת אומרת מי שיטפל בהם יוכל למכור אותם ולהרוויח כסף.
אופיר גולומבק: אבל עלות הטיפול יותר יקרה מערך הגרט.
אופיר גולומבק: זה לגבי נושא ראשון.
גלעד ארדן: תגיד, איפה הם נעלמו עד היום, הגרטים?
גלעד ארדן: אם זה עולה יותר מלטפל, איפה נעלמו עד היום כל הגרטים של מוצרי החשמל הגדולים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ליד הבית של מיכאל.
אופיר גולומבק: אני לא יודע.
גלעד ארדן: אנשים צדיקים במדינה הזאת.
גלעד ארדן: אוספים את זה, מטפלים וזה נעלם.
גלעד ארדן: מדהים.
אופיר גולומבק: אני לא יודע לאן זה נעלם, אבל אני חושב - - -
גלעד ארדן: עכשיו באמת הוכחת את כל מה שהיא אמרה על העבודה הזאת, אם ככה אתה אומר.
אופיר גולומבק: לטפל בצורה סביבתית, יש לזה עלות מסוימת.
אופיר גולומבק: זאת נקודה שצריכים לדעת.
גלעד ארדן: אתה מחמיר את מה שאתה אומר.
גלעד ארדן: עד עכשיו טיפלו בזה בצורה שלקחו את הטוב ואת השאר זרקו.
אופיר גולומבק: אני חושב שזה מה שעושים פה, לוקחים ומפרידים את המוץ מהתבן.
רז הילמן: שום דבר לא יהיה מדווח למדינה.
רז הילמן: זה חוסך הרבה מאוד כסף, כשאתה עובד בשחור.
רז הילמן: לנו, כגוף מסודר, כל החובות האלה יהיו קיימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה לא יהיה מדווח?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נעשה רגולציה.
רז הילמן: מה שקורה היום לא מדווח.
רז הילמן: היום לוקחים את זה אנשים שעושים עם זה כל מיני שימושים, ולאו דווקא מדווחים, ולאו דווקא משלמים מיסים, ובטח לא מטפלים בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הבעיה שלך לדווח?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מזה אתה מפסיד כסף?
מיכאל בן-ארי: זה לא לאו דווקא משלמים מיסים.
מיכאל בן-ארי: דווקא לא משלמים מיסים, אתה מתכוון.
רז הילמן: התכוונתי ככה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משפט אחרון ואחרי זה אני אפסיק לדבר, כי באמת חבל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שאתה בעצם אומר, אדוני, שאנחנו כנראה לא נראה כמעט אף גוף איסוף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אם הוא מקבל את תוכנית העבודה שלך, הוא מבין שהוא הולך להפסיד פה מיליונים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ולכן אנחנו לא נמצא אף גוף שירצה לאסוף את הפסולת הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאתה אומר.
אופיר גולומבק: אני לא יודע לאיזה גוף, אבל גוף שצריך לטפל בכל הנושא הזה, ברור שזה גוף שהוא יפסיד כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שאתה אומר זה שמדינת ישראל מביאה חוק שבעצם לא נמצא אף גוף שיאסוף את הפסולת כי הוא מפסיד מיליונים של כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אם הוא לא מפסיד מיליונים, אז אתם בעצמכם, היצרנים והיבואנים, יכולים לפתוח את התחנות איסוף, נכון?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרי המדינה לא אוסרת עליהם לאסוף את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אתה אומר שאנחנו סתם יושבים פה כי לא נמצא אף גוף שיעשה את זה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אתה מוכן להמשיך במצגת?
כרמל שאמה-הכהן: דקה לסיום המצגת.
אופיר גולומבק: כאשר אנחנו באים ומשקללים – והנתונים שיש פה זה נתונים שהגיעו כמובן מהיבואנים, ומדובר על מוצרי Low End – ואנחנו רוצים להעמיס עליהם את העלות, פעם אחת זה במצב שהם לא עומדים ביעדים, והטור השלישי זה הטור שהם כן עומדים ביעדים.
אופיר גולומבק: אנחנו רואים מה תוספת העלות של החוק עבור מוצרי הבסיס, כאשר באזור הזה אנחנו רואים מה השיעור תוספת למוצר, שוב בהנחה שזה יגולגל לצרכן.
אור גולדפרב: מה התוספת הממוצעת למכשיר?
אור גולדפרב: כי פה אתם מראים רק את המכשירים הבעייתיים, הגדולים.
אופיר גולומבק: במסגרת הזמן, במסגרת העבודה, בדקנו רק עבור המוצרים האלה.
אור גולדפרב: אבל יש שונות מאוד מאוד גדולה.
אופיר גולומבק: יש שונות מאוד גדולה, נכון.
שאול ששון: בימים האלה יש מבצע של החלפת 50,000 מקררים – 100%.
שאול ששון: אני ממשרד התמ"ת, ביקשתי, בשביל להביא לכאן, נתונים ממשרד התשתיות על המבצע שהם עושים כרגע.
שאול ששון: אין להם את זה כי הם ביקשו מחיר כולל מכם היבואנים.
שאול ששון: היבואנים שהלכו למבצע יש להם במדויק את העלות של האיסוף מהבית.
שאול ששון: האם יש לכם אותם?
דן כרמלי: אלה בדיוק הנתונים שבין השאר מבוססים על הנתונים של היבואנים.
שאול ששון: של 100% איסוף.
דן כרמלי: של העלות?
דן כרמלי: לא.
רז הילמן: עלות איסוף מקרר מבית.
שאול ששון: אבל המבצע הזה הוכיח שאפשר לעשות את זה ב-100%.
דן כרמלי: רק זה עולה כסף.
שאול ששון: 160 שקל.
אופיר גולומבק: מה זה 100%?
אופיר גולומבק: 100% ממה?
אופיר גולומבק: מכל מי שמוכן להשתתף במבצע, אבל זה לא אומר שזה 100% מהמקררים בשוק.
אופיר גולומבק: אני חושב שיש כמה נקודות שחשוב להביא לדיון ולחשוב עליהן, ושוב זה מאינפורמציה ומידע שיש לנו מחו"ל: הנושא של גובה היעדים, הנושא של תקופת החסד שהיתה באירופה, היעדים שיש בין 2006 ל-2012, הנושא של התשתית הנדרשת למחזור מוכר.
אופיר גולומבק: אנחנו שוב לקחנו פה בחשבון שהתשתית בנויה ומוכנה, אנחנו חושבים ששווה לבדוק את הנושא הזה.
אופיר גולומבק: הדבר הזה כמובן יעלה את עלויות החוק.
אופיר גולומבק: הוזכר פה במשך כל הדיון הנושא של אתגרי השוק המשני.
אופיר גולומבק: אין ספק שהטיפול במוצר אלקטרוני שונה בצורה מהותית.
אופיר גולומבק: אולי המנגנונים הלוגיסטיים דומים, אבל המהות עצמה של הפסולת שונה בצורה דרמטית מפסולת אריזות, ולכן כל נושא גורמים עבריינים, הנושא שבאמת מונחים היום מוצרים ותוך רבע שעה זה נעלם מהמדרכה, זה גורם לכך שיכול מאוד להיות מצב של "picking the cherries".
אופיר גולומבק: יאספו את המוצרים שערך הגרט שלהם מאוד מאוד גבוה, וישאירו ברחוב את המוצרים שערך הגרט שלהם מאוד מאוד נמוך, ואז הדבר הזה מייקר עוד יותר את העלויות.
אופיר גולומבק: היום השוק משוכלל, אז אוספים כבר את המוצרים שערך הגרט שלהם מאוד גבוה, ואז באמת יש תעשייה.
אופיר גולומבק: אבל קומקומים, תנורים, המון מוצרים שערך הגרט שלהם נמוך, עדיין כמובן יש עלות כדי לטפל בהם.
אופיר גולומבק: בנוסף, נקודה חשובה אחרונה לגבי הנושא של הרשויות המקומיות.
אופיר גולומבק: אנחנו רואים שבאירופה יש מספר מדינות שחלוקת גם האחריות וגם המימון מתבצעת על-ידי הרשויות המקומיות.
אופיר גולומבק: הסיבה היא ש-80% מהפסולת מגיעה מהרשויות המקומיות.
אופיר גולומבק: בכל מקרה הם אוספים זבל, הם מכירים, יש להם אולי את התשתית הבסיסית לטפל בדבר הזה.
אופיר גולומבק: אם אנחנו רוצים לסכם, אפשר להגיד שכדי להביא לחוק יעיל ואפקטיבי אנחנו צריכים את האזרח שיישא עלות מסוימת, אנחנו צריכים כמובן את היבואנים והיצרנים, אנחנו צריכים את הרשויות המקומיות, אנחנו צריכים לטפל בשוק המשני, ואולי להחריג קטגוריות שאינן גורמות לנזק סביבתי.
אופיר גולומבק: אם נצליח לעשות אופטימיזציה של כל המרכיבים האלה, נוכל להקטין בצורה משמעותית את החוק.
אופיר גולומבק: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אחרי המצגת הזאת יוצאים להפסקת צהריים, כדי שכולם יאכלו צהריים, יתרעננו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם כדאי לקנות מקרר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפי מה שכתוב פה עוד מעט זה יעלה עוד 800 שקל.
אור גולדפרב: אפשר אולי להתייחס לפני ההפסקה למצגת?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חוזרים לפה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חוזרים בעשרה ל – בסדר?
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 8 בבקשה.
ג'וש פדרסן: "סימן ג': התקשרות יצרנים ויבואנים עם גוף יישום מוכר.
ג'וש פדרסן: סעיף 8.
ג'וש פדרסן: חובת התקשרות עם גוף יישום מוכר (א) לשם קיום חובות יצרנים או יבואנים לפי פרק זה, על יצרן ועל יבואן להתקשר בחוזה התקשרות עם גוף יישום מוכר, שקיבל הכרה לפי סעיף 14 לטפל בסוג הציוד והסוללות שאותו יצרן או יבואן מייצר או מייבא; התקשר יצרן או יבואן עם גוף יישום מוכר, יהיה גוף היישום המוכר אחראי לקיום חובות היצרן או היבואן כאמור, כל עוד ההתקשרות עומדת בתוקפה".
ג'וש פדרסן: "(ב) יצרן ויבואן יהיו אחראים למימון כל העלויות של גוף יישום מוכר שעמו התקשרו בהתאם להוראות סעיף קטן (א), הנדרשות לשם קיום חובות יצרנים או יבואנים לפי פרק זה והמפורטות בסעיף 17(א), בתנאים שוויוניים, ובהתחשב, בין השאר, בחלקם מתוך סך הציוד והסוללות שיוצר או יובא בידי כלל היצרנים והיבואנים שהתקשרו עם אותו גוף יישום מוכר לפי קבוצות הסיווג ובאפשרויות השימוש החוזר או סוגי הטיפול בפסולת הנוצרת מהציוד והסוללות שייצרו או ייבאו".
ג'וש פדרסן: "(ג) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) סיפה, יצרן או יבואן שהתקשר עם גוף יישום מוכר, ינהל רישום מלא ומפורט של המידע האמור בסעיף 5(א)(1) ו-5(ב)(1), והמנהל או מי שהוא הסמיכו לכך" – ושוב, עם ההערה של הייעוץ המשפטי לוועדה, מבין עובדי משרדו – "יהיה רשאי לעיין ברישום כאמור ולקבל העתק נכון ממנו".
ג'וש פדרסן: "(ד) מצא יצרן או יבואן כי גוף יישום מוכר שעמו התקשר בהתאם להוראות סעיף קטן (א) אינו מקיים חובות יצרנים ויבואנים כאמור באותו סעיף קטן, כולן או חלקן, או סבר כי קיים חשש שגוף היישום המוכר לא יקיים חובות אלה, ינקוט היצרן או היבואן את כל האמצעים הסבירים העומדים לרשותו כדי להבטיח קיומן של החובות כאמור בידי גוף היישום המוכר".
ג'וש פדרסן: נגיד שסעיף דומה קיים בחוק האריזות.
כרמל שאמה-הכהן: בעד סעיף 8 – פה אחד
ג'וש פדרסן: "סעיף 9 פטור מחובת התקשרות (א) המנהל רשאי לפטור יצרן או יבואן מחובת ההתקשרות לפי סעיף 8 (להלן – פטור מחובת התקשרות), אם שוכנע כי אותו יצרן או יבואן יכול לקיים את חובותיו לפי סימן א' לגבי פסולת ציוד וסוללות הנוצרת מהציוד או הסוללות שהוא מוכר, שלא באמצעות גוף יישום מוכר.
ג'וש פדרסן: (ב) מתן פטור מחובת התקשרות, לגבי פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי, ייעשה רק בנסיבות חריגות ומנימוקים מיוחדים שיירשמו".
ג'וש פדרסן: "(ג) יצרן או יבואן שקיבל פטור מחובת התקשרות, יהיה אחראי לביצוע כל הפעולות הנדרשות לקיום חובותיו לפי סימן א', ובכלל זה מיון, שימוש חוזר, הכנה לשימוש חוזר או טיפול בכל פסולת הציוד והסוללות הנוצרת מהציוד או הסוללות שהוא מוכר, באופן המונע פגיעה בסביבה ובהתאם להוראות חוק זה ולפי כל דין, לרבות פינוי פסולת ציוד וסוללות שאינה מהמגזר הביתי מכל מחזיק בפסולת זו כאמור בסעיף 34, ויישא בכל העלויות הכרוכות בכך".
ג'וש פדרסן: "(ד) לשם הבטחת עמידתו של היצרן או היבואן בחובותיו לפי סימן א', רשאי המנהל לקבוע תנאים למתן הפטור מחובת ההתקשרות, ותנאים שיש לקיימם במהלך תקופת הפטור האמור, וכן רשאי הוא לשנות את התנאים כאמור, לאחר שנתן ליצרן או ליבואן הזדמנות לטעון את טענותיו.
ג'וש פדרסן: (ה) פטור מחובת התקשרות יינתן לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
ג'וש פדרסן: (ו) המנהל יפרסם ברשומות הודעה על מתן פטור מחובת התקשרות ועל מועד מתן הפטור ותוקפו".
ג'וש פדרסן: יש גם מנגנון דומה באריזות.
ג'וש פדרסן: פה הוספנו עוד כמה הבהרות מהלקחים המצטברים מיישום חוק האריזות.
ג'וש פדרסן: ישנם תנאים מסוימים שבהם - - ברירת המחדל היא שכל יצרן או יבואן יתקשר עם גוף היישום המוכר, שהוא גוף - - - לאפשר את כל ההתנהלות של השוק הזה, של מאות ואלפי גורמים.
ג'וש פדרסן: עם זאת, יש נסיבות שבהן יתכן ויש מקום לתת פטור מחובת ההתקשרות הזאת ליצרן או יבואן ספציפי על-פי בקשה ספציפית ולפי תנאים ספציפיים שייקבעו.
אתי בנדלר: הערה קטנה.
אתי בנדלר: שתי הערות קטנות.
אתי בנדלר: אל"ף, אני רוצה לוודא, לפי סעיף קטן (ה) לא ברור בנוסח – ואני ארצה להבהיר את זה בהמשך – האם ניתן להאריך את הפטור או לתת תקופה נוספת לפטור.
אתי בנדלר: שסך כל הפטור הוא לחמש שנים.
אתי בנדלר: אני מניחה שאפשר להאריך, שזו הכוונה, אני רק רוצה לוודא את זה.
ג'וש פדרסן: חמש השנים הם לגבי פטור ספציפי.
ניצן הורוביץ: אין מניעה לתקופות נוספות.
אתי בנדלר: אבל אפשר לחדש את הפטור שוב?
אתי בנדלר: לתקופה שלא תעלה על חמש שנים?
אתי בנדלר: נניח שהמנהל נתן פטור לשנתיים, הוא יכול להאריך אותו עד לחמש שנים ואחר כך שוב לתת תקופת פטור נוספת?
ג'וש פדרסן: כן, על סמך בקשה חדשה שתיבחן.
ג'וש פדרסן: פטור נוסף.
ג'וש פדרסן: הגשת פטור חדשה שתוגש.
אתי בנדלר: זה דבר אחד, אז אנחנו נבהיר את זה בנוסח.
אתי בנדלר: דבר שני, לגבי סעיף קטן (ו), פרסום ההודעה על מתן פטור מחובת התקשרות, האם הפרסום הזה יכלול גם את נימוקי מתן הפטור?
אתי בנדלר: ודבר שני, אני מבקשת להוסיף שהפרסום הזה יהיה גם באתר האינטרנט של המשרד.
ג'וש פדרסן: כן, אז פרסום באתר האינטרנט של המשרד זה מקובל.
אתי בנדלר: לגבי הנימוקים למתן הפטור, האם - - -
ניצן הורוביץ: תמצית הנימוקים – בוודאי.
גלעד ארדן: אפשר את תמצית הנימוקים?
גלעד ארדן: כי אם זה כמה עמודים - - -
גלעד ארדן: אין לנו מה להסתיר.
אתי בנדלר: עיקרי הנימוקים.
רז הילמן: הערה אחת לנושא הזה, הסעיף הזה הרי קיים גם בחוק האריזות.
רז הילמן: עד היום, בערך שנה וחצי, עוד אין הנחיות של המשרד להגנת הסביבה באיזה אופן מקבלים פטור מחובת התקשרות עם גוף מוכר.
רז הילמן: אני מקווה שבחוק הזה זה ייעשה יותר מהר.
רז הילמן: אני מקווה שיהיה לנו גם כבר את - - -
ג'וש פדרסן: כל החוק ייושם הרבה יותר מהר מחוק האריזות.
רז הילמן: יש בשורות לגבי חוק האריזות?
רז הילמן: מתי - - -
ג'וש פדרסן: זה לא רלוונטי עכשיו לדיון.
ג'וש פדרסן: אין שום מניעה עקרונית, הכלל הזה הוא ראוי, והוא יישום.
רז הילמן: עד היום אי-אפשר להגיש בקשות לפי חוק האריזות.
כרמל שאמה-הכהן: יש איזה לקח נלמד לעניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: כי אנחנו לא בחוק האריזות.
רז הילמן: אני מקווה שיש לקח נלמד מבחינת - - -
ג'וש פדרסן: אתה רוצה לקבוע מועד - - יש הוראות רבות ליישום החוק הזה.
ג'וש פדרסן: כולן ייושמו ביעילות, במסירות.
גלעד ארדן: אני רק רוצה שכשמדובר על פטור מחובת התקשרות, בדרך כלל – פה כתוב במפורש "בנסיבות חריגות ומנימוקים מיוחדים".
גלעד ארדן: אני לא זוכר מה ההגדרה המשפטית בחוק האריזות, אבל ברגע שמראש אתה אומר נסיבות חריגות ונימוקים מיוחדים, אתה צריך גם לצבור כאלה.
גלעד ארדן: זאת אומרת, אני לא מכיר שהגיעו אלי עד היום מהתאחדות התעשיינים ואמרו: שמע, יש מישהו שחייבים לתת לו פטור והמשרד שלך לא נותן.
גלעד ארדן: אולי לא הצטברו בכלל כאלו מקרים.
גלעד ארדן: לא חייבים לעשות שימוש בפטורים.
כרמל שאמה-הכהן: דברו על זה אחרי זה.
גלעד ארדן: פטורים זה החריג, זה לא הכלל.
רז הילמן: אי-אפשר להגיש בקשות כרגע.
רז הילמן: יש כאלה שרוצים להגיש ולא יכולים להגיש.
ג'וש פדרסן: האם זאת הערה לנוסח הצעת החוק?
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה לא נוסח.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה לא נוסח - - -
כרמל שאמה-הכהן: טוב, הסעיף אושר עם השינויים שהוסכמו.
כרמל שאמה-הכהן: 10.
ג'וש פדרסן: "סעיף 10 בקשה לפטור מחובת התקשרות – (א) יצרן או יבואן המבקש פטור מחובת התקשרות, יגיש למנהל בקשה שתכלול את המסמכים והפרטים האלה: (1) אם הוא תאגיד – מסמכי ההתאגדות של התאגיד; (2) תכנית פעולה לתקופת הפטור, שתכלול בין השאר, את כל אלה: (א) ההסדרים המתוכננים לגבי האיסוף והפינוי, ההכנה לשימוש חוזר, המחזור, ההשבה וההטמנה של פסולת הציוד והסוללות הנוצרת מהציוד והסוללות שמוכר המבקש; (ב) פריסה גאוגרפית מתוכננת לביצוע ההסדרים האמורים בפסקת משנה (א); (ג) תכנון לעניין העמידה בשיעורי המחזור השנתיים הנדרשים לפי סעיף 3(א) ו-(ב) או סעיף 4(א) ו-(ב), לפי העניין; (ד) העלויות הצפויות לביצוע התכנית.
ג'וש פדרסן: (3) פרטים ומידע נוספים ככל שקבע השר".
ג'וש פדרסן: "(ב) המנהל רשאי לדרוש ממבקש הפטור מחובת ההתקשרות, פרטים ומסמכים נוספים ככל שיראה לנכון, לשם בדיקת הבקשה.
ג'וש פדרסן: (ג) החלטת המנהל בבקשה לפי סעיף זה תינתן בתוך שלושה חודשים מיום שקיבל את מסמכי הבקשה, או ממועד קבלת הפרטים או המסמכים שדרש לפי הוראות סעיף קטן (ב), לפי המאוחר".
ג'וש פדרסן: אוקיי, בעצם בדומה לנוהל הגשת הבקשה לגוף יישום מוכר, יצרנו יבואן שלא יהיה מקושר עם גוף יישום מוכר.
ג'וש פדרסן: צריך להבין איך היצרן או היבואן יעמוד באופן עצמאי בחובות שלו, ולכן מפורטים המסמכים והתוכניות, שזה דומה ומעט יותר מצומצם מאשר נוהל הבקשה לגוף יישום מוכר.
ג'וש פדרסן: "11.
ג'וש פדרסן: ביטול פטור מחובת התקשרות – (א) המנהל רשאי לבטל פטור מחובת התקשרות, לאחר שנתן לבעל הפטור הזדמנות לטעון את טענותיו, בהתקיים אחד מאלה: (1) הפטור ניתן על יסוד מידע כוזב או מטעה; (2) הוא נוכח כי בעל הפטור אינו עומד בחובותיו לפי סימן א'; (3) בעל הפטור הפר תנאי מתנאי הפטור או הוראה מההוראות לפי פרק זה.
ג'וש פדרסן: (ב) בוטל פטור מחובת התקשרות, יתקשר היצרן או היבואן שהפטור שלו בוטל, בתוך חודש מהודעת הביטול, עם גוף יישום מוכר, ולא יהיה בהגשת בקשה לפטור נוסף מחובת התקשרות כדי לפטור אותו מחובת ההתקשרות כאמור".
ג'וש פדרסן: אני אציין שיש הערה של הייעוץ המשפטי לוועדה שמעוניינים להוסיף עוד סמכות למנהל לאשר הארכת תקופה של חודש נוסף.
ג'וש פדרסן: אם בסעיף קטן (ב) כתוב שהוא צריך להתקשר אתו חודש, שיש סמכות מנהלית למנהל לקבוע חודש נוסף להתקשרות, אנחנו - - -
אתי בנדלר: המנהל רשם מנימוקים שיירשמו להאריך את המועד האמור בחודש נוסף.
ג'וש פדרסן: אנחנו מסכימים.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר בשינוי שהוצג.