GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: סוג אחר של הטבה: "(2) השבת תמורה בסכום ששולם בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל; נוסע לא יהיה זכאי להשבת תמורה אם בחר לטוס בטיסה אחרת שמפעיל הטיסה או המארגן שעיכב או ביטל את הטיסה כאמור הציע לו, ובלבד שאם הוצעה לו טיסה ליעד שאינו היעד הסופי, יהיה זכאי להשבת תמורה בסכום ההוצאות בשל הסעה לשדה התעופה ביעד הסופי; מפעיל טיסה או מארגן ישיב את התמורה כאמור בתוך 21 ימים מהיום שהנוסע פנה אליו בכתב".
אתי בנדלר: עכשיו, אלטרנטיבה, כאמור, להשבת התמורה – מדובר על כרטיס טיסה חלופי, זה או-או, כאמור.
אתי בנדלר: "(3) כרטיס טיסה ליעד הסופי של הנוסע, בתנאים הדומים ככל הניתן לתנאי כרטיס הטיסה המקורי שהונפק לנוסע ובמועד המוקדם ביותר שניתן, או במועד מאוחר יותר בתיאום עם הנוסע ובכפוף לקיומם של מקומות פנויים בטיסה האחרת".
אתי בנדלר: "(4) פיצוי כספי כאמור בתוספת הראשונה; הפיצוי האמור ישולם לנוסע בתוך 45 ימים מהיום שפנה בכתב למפעיל הטיסה או למארגן, במזומן, בהעברה בנקאית או בהמחאה, ואם הסכים לכך הנוסע במפורש ובכתב – בהמחאות נוסעים או באמצעי תשלום אחר כפי שהוסכם עם הנוסע".
אתי בנדלר: "(5) פיצוי כספי בשל שינוי בתנאי כרטיס הטיסה, כאמור בתוספת השנייה" – כאן זה ה"שִנמוך", מה שנקרא, אם מעבירים אותו ממחלקה למחלקה – "הפיצוי האמור ישולם לנוסע בתוך 14 ימים ממועד הטיסה, במזומן, בהעברה בנקאית או בהמחאה, ואם הסכים לכך הנוסע במפורש ובכתב – בהמחאות נוסעים או באמצעי תשלום אחר כפי שהוסכם עם הנוסע".
אתי בנדלר: "(ב) לעניין השבת תמורה כאמור בסעיף קטן (א)(2) – כאן מדובר, כאמור, על השבת התמורה – "מחיר כרטיס טיסה שהונפק לנוסע כחלק מחבילת תיור יחושב בהתאם למרחק הטיסה שלגביה התקיימו נסיבות המקימות עילה לקבלת הטבות כאמור בסעיפים 5 עד 8, וכן בהתאם לסוג הטיסות הכלולות בחבילת התיור, הכל כמפורט בתוספת השלישית; ואולם, נוסע יהיה זכאי להשבת תמורה בסכום גבוה יותר, אם שילם בפועל סכום כאמור בעד כרטיס הטיסה".
אתי בנדלר: מספר הערות בקשר לסעיף הזה – כפי שאני ציינתי קודם, זו רשימה סכמטית, הייתי אומרת, של סוגי ההטבות שהחוק הזה מתייחס אליהם.
אתי בנדלר: עדיין אין התייחסות לשאלה לאיזה סוג הטבה יהיה נוסע זכאי בהתקיים עילה מסוימת.
אתי בנדלר: זאת אומרת, עיכוב, הקדמה, ביטול וכיוצא בזה, או העברה ממחלקה אחת לשנייה.
אתי בנדלר: עוד הערה שאני רוצה להעיר – לגבי סעיף קטן (א)(2), שמדברים על שירותי הסעה בין שדה התעופה לבית המלון שבו שהנוסע שוהה, כאמור בפסקה (ה) – והוספנו כאן, בהתאם להערות שנשמעו – מה קורה אם הנוסע מבכר לא ללון בבית המלון, אלא נניח שהוא עוכב בניו-יורק ויש לו קרובים בעיר והוא רוצה ללון אצלם.
אתי בנדלר: וההנחיה היתה לאפשר לו ללון גם במקום אחר שהוא בוחר ללון בו.
אתי בנדלר: לזה היתה הערה במכתב של חברת "אל-על", שהם אומרים שצריכים לקבוע שהמקום הזה צריך להיות בסמוך לשדה התעופה, שאם לא כן, אולי הוא ירצה בכלל הסעת ספיישל מעיר אחרת.
אתי בנדלר: הוועדה צריכה לדון בכך.
אתי בנדלר: מדובר רק על הסעה מאיפה לאיפה.
אתי בנדלר: לגבי סעיף קטן (ב), כזכור, בדברי ההסבר של הצעת החוק, בעת אישורה, בעקבות הנחיה שקיבלתי מהוועדה, ציינתי מפורשות שהוועדה תדון בשאלה מה קורה אם כרטיס הטיסה הוא חלק מחבילת תיור וההשבה מתייחסת רק למרכיב מסוים שלא יודעים בדיוק איך לכמת אותו בתוך חבילת התיור.
אתי בנדלר: אנחנו דנו בישיבות פנימיות בינינו באפשרויות איך לחשב את כרטיס הטיסה, איך לחלץ את מחיר כרטיס הטיסה מתוך חבילת התיור.
אתי בנדלר: המוצע כאן, בסעיף קטן (ב) זו בעצם הצעה של משרד התחבורה.
אתי בנדלר: וכפי שאתם תראו, ציינו כאן עוד שתי סוגיות קטנות הקשורות לנושא הזה, שצריכים לתת להם מענה.
דוד שפרכר: יש לי שתי הערות.
כרמל שאמה-הכהן: נתתי לו את רשות הדיבור.
דוד שפרכר: סליחה.
יצחק גורן: יצחק גורן, אני נציג של כמה חברות תעופה זרות.
יצחק גורן: אני רוצה להצטרף למה שאמרה היועצת המשפטית לגבי - - -
לאה ורון: שעוסקות בטיסות שכר, נכון?
יצחק גורן: יש לנו גם טיסות שמוגדרות כסדירות.
יצחק גורן: גם טיסות סדירות.
אחמד טיבי: רובן שכר.
יצחק גורן: לגבי התוספת של תיקון של סעיף קטן 3(א)(1)(ב) – הבהרה.
יצחק גורן: כמו שזה מנוסח כרגע, זה מאוד פתוח – בין אותו מקום לשדה התעופה.
יצחק גורן: אותו מקום זה מאוד פתוח, במיוחד כשיש לך כמות נכבדת של נוסעים, 180 ,200, 150, 100 נוסעים.
יצחק גורן: זה יוצר קצת בעייתיות, במיוחד כשזה מנוסח כמו שזה מנוסח כרגע – הסעה לכל מקום למעשה.
אתי בנדלר: אז מה אתה מציע, ובלבד שהמקום יהיה בסמוך - - -
יצחק גורן: אפשר להגדיר איזשהו רדיוס, או בסמוך, או לכל היותר.
יצחק גורן: משהו סביר, כי בסך הכול - - -
אתי בנדלר: "במרחק סביר משדה התעופה" נראה לכם סביר?
אתי בנדלר: ולהשאיר את זה פתוח, לא - - - מה זה מרחק סביר?
יצחק גורן: משהו כזה.
יצחק גורן: כן, זה בסדר.
אתי בנדלר: ההצעה הזאת קבילה?
אתי בנדלר: "ובלבד שאותו מקום נמצא במרחק סביר משדה התעופה".
איתי עצמון: או המקום או בית המלון.
אתי בנדלר: לא, בית מלון זה בית מלון שהם - - -
יוסי פלד: החברה בוחרת.
קריאה: בית המלון זה איפה שהוא נמצא.
סלעית קולר: ואז הוויכוח יהיה עם הנוסע על הסביר?
סלעית קולר: זאת אומרת, כשאני אגיע ואני אגיד: אני בבית המלון הזה והזה, יגידו לי: לא, זה לא סביר.
סלעית קולר: אז מה, תשאירו אותי בבית המלון שלכם?
סלעית קולר: אני רוצה להבין מהי האלטרנטיבה.
סלעית קולר: לא, האלטרנטיבה היא שאתם שמים אותי במלון שלכם - - -
דוד שפרכר: הערה.
דוד שפרכר: בסעיף 3(א)(2), לדעתי חסרה חלופה שקיימת בנוהל האירופאי בסעיף 7.
דוד שפרכר: מדובר בנוסעים שהם בטיסות מעבר.
דוד שפרכר: בנוהל האירופאי הכלל הוא שאם לדוגמא הנוסע החל בנסיעה, הגיע לאיזשהו יעד ביניים וצריך להמשיך בטיסת המשך, טיסת ההמשך בוטלה, לדוגמא.
דוד שפרכר: על חברת התעופה להשיב לו את מלוא הכסף, כלומר, של כל הנסיעה ולא רק הקטע שבוטל; פלוס, על חברת התעופה להחזיר אותו למקום היציאה המקורי.
דוד שפרכר: זה לדוגמא 60% מהתיקים שמשרדי טיפל בהם בתקופה של הענן הוולקני.
דוד שפרכר: היו הרבה מאוד נוסעים, וטיפלתי בהרבה מאוד תיקים של נוסעים שטסו, לדוגמא, לאירופה דרך פראג עם החברה הצ'כית.
דוד שפרכר: אנשים הגיעו לשדה התעופה "רוזין" בפראג.
דוד שפרכר: בפראג נודע להם שטיסת ההמשך מבוטלת כי הענן הוולקני, בתקופה מסוימת, נעצר סמוך לצ'כיה.
דוד שפרכר: הכלל היה – ואני זכיתי בכל התיקים באמצעות הגופים האירופאים – חברת התעופה החזירה את כל הנוסעים לתל-אביב, פלוס – אחרי התערבות של גורם בנציבות האיחוד האירופאי – Czech Airlines החזירה את מלוא הכסף של כל הטיסה.
דוד שפרכר: כלומר, לא רק של הטיסה, לדוגמא, מפראג לפריז או פריז לפראג.
דוד שפרכר: וזהו הכלל גם בנוהל האירופאי וגם בפסיקה.
יהודית גריסרו: ואם לא אותה חברה מבצעת את טיסת ההמשך?
רוני אמיר: כשאתה מדבר על חברות אירופאיות.
רוני אמיר: ואם לא אותה חברה מבצעת את טיסת ההמשך?
רוני אמיר: כאן מדובר, ברוב המקרים - - החברות הישראליות - - - לנו אין טיסות המשך מאירופה.
רוני אמיר: שם יש את Czech Airlines.
דוד שפרכר: מי אמר את זה?
דוד שפרכר: סליחה, עם כל הכבוד ל"אל-על", יש לה לא מעט הסכמי Codeshare, ואני לא יודע מה יהיה ההמשך.
דוד שפרכר: יתכן אולי שמחר בעקבות, לדוגמא, הסכם Open sky עם אירופה, יהיו טיסות "אל-על" מבריסל ללונדון.
דוד שפרכר: מאיפה אנחנו יודעים?
דוד שפרכר: עם Codeshare של "אל-על".
דוד שפרכר: מאיפה אנחנו יודעים את זה?
דוד שפרכר: סליחה, עם כל הכבוד.
דוד שפרכר: ואם המטרה פה היא בכל זאת ליצור איזושהי הרמוניזציה ואיזשהו איחוד עם מה שקורה, בין היתר, עם חברות אחרות, שטסות הרבה מאוד Ex תל-אביב, ולא רק "אל-על", גם הרבה מאוד חברות אירופאיות.
דוד שפרכר: אז מן הראוי להוסיף גם את הדבר הזה.
רוני אמיר: אבל החברות האירופאיות, בכל מקרה, חל מה שאמרת, הנוהל האירופאי.
רוני אמיר: זאת אומרת, הן יהיו מחויבות - - -
דוד שפרכר: אבל גם עליך - - סליחה - - -
רוני אמיר: לנו אין טיסת המשך - - - טיסת המשך באמצעות חברה - - - ולא באמצעות - - -
דוד שפרכר: סליחה, עם כל הכבוד, הנוהל האירופאי חל גם על "אל-על" בכל הטיסות Ex אירופה לתל-אביב.
יהודית גריסרו: אין בעיה.
יהודית גריסרו: אם זה המצב, אז אין בעיה.
יהודית גריסרו: סליחה, אדוני היושב-ראש, דווקא הערתו של העורך הדין המכובד בדיוק ממחישה את אחת הבעיות שלנו.
יהודית גריסרו: הרי הוא אומר שכבר היום חלים עלינו התקנות האירופאיות כשאנחנו טסים.
יהודית גריסרו: לכן זה מייתר את ההערה.
דוד שפרכר: לא, זה חל אך ורק ב-50% מהטיסות שלכם.
דוד שפרכר: כלומר, על טיסות Ex אירופה לתל-אביב.
יהודית גריסרו: אבל אין לנו טיסות המשך.
דוד שפרכר: כרגע.
יהודית גריסרו: מה זה כרגע?
דוד שפרכר: אני עוד פעם אומר - - -
יהודית גריסרו: אנחנו מחוקקים חוק למצב של עוד 40 שנה?
יהודית גריסרו: כרגע אין טיסות המשך.
דוד שפרכר: סליחה, גברתי, עם הרבה מאוד צניעות, אבל אני מטפל בזה כבר הרבה מאוד שנים, בכל הנושא של רגולציה.
דוד שפרכר: אירופאי – וגם לא בהכרח אירופאי, Extra אירופאי – ואני אומר לך שיש יותר ויותר הסכמי Codeshare אירופאי - - -
יהודית גריסרו: כל מה שרציתי להגיד לאדוני, שדבריך מחזקים את הטענה - - -
רוני אמיר: לצערנו - - - הסכמי Codeshare, ואת זה, אם היית בדיון הקודם, היית שומע.
רוני אמיר: אנחנו לא יכולים לעשות את הסכמי Codeshare האלה, כי מגבילים אותנו.
רוני אמיר: מעבר לזה שהחברות האירופאיות קשורות בבריתות גדולות שבמסגרתן הן עושות את זה.
רוני אמיר: אנחנו לא יכולים להיכנס - - -
דוד שפרכר: אנחנו לא מדברים על ברית.
דוד שפרכר: היתה לי שיחה במטה של "אל-על" עם האחראי על ההסכמים האסטרטגיים, הנציג הקודם שלכם בקנדה – בן אדם מאוד נחמד – שאמר לי שאתם בכל זאת עובדים על Codeshare, גם פנים-אירופאי.
דוד שפרכר: הוא אמר לי.
דוד שפרכר: כרגע אין, אבל בפוטנציאל יש.
קריאה: אין הסכמים עם אירופה, משום שהרשות להגבלים עסקיים לא נותנת לעשות את הסכמי ה-Codeshare.
קריאה: מה שאתה אומר לא רלוונטי.
קריאה: הרשות להגבלים עסקיים לא מאפשרת לחברות ישראליות לעשות Codeshare.
קריאה: עם ארצות הברית אי-אפשר מכיוון שיש קטגוריה - - -
יהודית גריסרו: אגב, וגם הדוגמא שניתנה היא בכלל לא רלוונטית משום שזה - - -
דוד שפרכר: סליחה, אני רוצה להוסיף דוגמא ממש מוחשית.
דוד שפרכר: בוא נאמר שמישהו טס עם כרטיס של Swiss מתל אביב לניו-יורק כאשר הקטע הראשון מתל אביב לציריך הוא טיסת Swiss, אבל מבוצעת בפועל על-ידי "אל-על".
דוד שפרכר: מה ה-Codeshare שלכם, Swiss-"אל-על"?
דוד שפרכר: אז במקרה הזה אני צריך את הדבר הזה.
קריאה: זו טיסת Swiss.
דוד שפרכר: היא לא Swiss, כי המפעיל בפועל, Effective carrier, הוא "אל-על".
דוד שפרכר: ולכן הנוהל האירופאי לא חל.
אהוד שבתאי: אני לא נכנס לחברות אחרות.
אהוד שבתאי: מה שאני כן מבקש לציין – אולי עורך הדין המכובד יכול לעזור לנו – עניין ההטבות בשירותי הסיוע ללא תשלום.
אתי בנדלר: רגע, אבל אולי כדאי לסיים את הנקודה הזאת, שחברי הכנסת יכריעו בה.
רוני אמיר: אנחנו מדברים על כל הסעיף?
אתי בנדלר: מה עומד מול מה, בסעיף 3(א)(2) כתוב: "השבת תמורה בסכום ששולם בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל".
אתי בנדלר: עורך הדין שפרכר מציע למחוק את הקטע הזה – "או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל".
אתי בנדלר: לטענתו – אם הבנתי אותו נכון – אם אדם קונה כרטיס ליעד סופי כי הוא רוצה להגיע לאיסלנד, לצורך העניין הזה, או לארצות הברית, והטיסה שלו מורכבת משתי טיסות – לאו דווקא חניית ביניים של טיסה אחת, כי אז אין לי בעיה – טיסה אחת תל-אביב-ציריך – הוא נתן דוגמא – והמשך מציריך לניו-יורק.
אתי בנדלר: ביטלו את הקטע מציריך לניו-יורק, אבל היעד הסופי שלי הוא בעצם ניו-יורק.
אתי בנדלר: בהתאם למוצע כאן, אני אהיה זכאית אך ורק להחזר התמורה בשל ביטול הטיסה מציריך לניו-יורק.
דוד שפרכר: לא, הכול.
דוד שפרכר: הכול.
דוד שפרכר: סליחה, הכול.
אתי בנדלר: בהתאם למוצע בהצעת החוק, יהיה הנוסע זכאי רק לחלק שבוטל, קרי, מציריך לניו-יורק.
אתי בנדלר: מה שמציע עורך הדין שפרכר – שלטענתו, כך גם מופיע בדירקטיבה האירופאית, אני לא בדקתי זאת – שהוא יהיה זכאי למלוא התמורה ששילם.
דוד שפרכר: אני מסרתי לכם את הנוסח האירופאי - - -
יהודית גריסרו: שנייה רגע, אדוני.
יהודית גריסרו: קודם כל, אני חייבת לומר שיש פה משהו לא ברור.
יהודית גריסרו: אני מאוד מתרשמת מידיעותיו המופלגות של עורך הדין המכובד - - -
איתן כבל: זה מלחיץ, אני יודע.
יהודית גריסרו: זה לא מלחיץ.
יהודית גריסרו: זה ממש לא מלחיץ.
יהודית גריסרו: מה שהסברנו בפעם הקודמת זה שלחברת "אל-על" יש מאפיינים ייחודיים משלה, שלא נכון לקחת ולעשות העתק-הדבק מהנוהג או מהחוק האירופאי, במיוחד כשהוא חל עלינו כשאנחנו נמצאים באירופה.
יהודית גריסרו: ולכן החוק הזה נבנה, מתוך ראייה, אחרי הרבה מאוד דיונים, שמתחשבים גם במאפיינים הייחודיים של "אל-על", ואני מבקשת שהתיקון הזה לא יכנס.
יהודית גריסרו: במיוחד עוד לא הבנו את המשמעויות של מה שמציע האדון המכובד.
לאה ורון: מה שהוא מציע זה לא להשאיר את הנוסע בשדה תעופה אחר, אלא להביא אותו אל היעד, שככל הנראה גם שולמו שם בתי מלון.
דוד שפרכר: או להחזיר אותו חזרה, ואני מפנה אתכם לנייר העמדה שכתבתי, בעמוד 3 אני העתקתי מילה במילה באנגלית, עם הבלטה של מה שהיה חסר בהצעת החוק הישראלית.
קרן כהן סעד: יש עוד הרבה דברים אחרים שחסרים, וגם בכיוון השני.
קרן כהן סעד: רק הערה אחת, הכוונה פה היתה גם לכרטיס שיש - - - אני רק מסבה את תשומת ליבכם שהכוונה כאן היתה גם לכרטיס טיסה שהוא הלוך ושוב, ובוטל רק חלק מהטיסה – ההלוך, ולא החזור, או ההיפך.
קרן כהן סעד: זה היה אמור לכסות גם את זה, לא רק את טיסות הטרנזיט.
אתי בנדלר: יש כאן הצעה להשאיר את זה, אבל בכל זאת להרחיב, דהיינו, שבאמת שהזכאות תהיה רק לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, ובלבד שבטיסה הכוללת חניית ביניים.
אתי בנדלר: זאת אומרת שבאמת מדובר רק בחניית ביניים המופעלת על-ידי מפעיל טיסה או מי מטעמו – שזה ה-Codeshare – תוחזר כל התמורה ששולמה, גם אם רק חלק מהטיסה עוכב או בוטל.
אתי בנדלר: רק כשמדובר ממש בחניית ביניים, זה לא אם אני קונה - - -
יוסי פלד: אבל הטיסו אותו, הביאו אותו.
קריאה: הוא הגיע בחצי שעה איחור בסופו של דבר.
אתי בנדלר: אם הטיסו אותו הוא לא יהיה זכאי.
אתי בנדלר: אתם שוב נכנסים לתנאי הזכאות.
יוסי פלד: פה יש מצב אנומאלי.
יוסי פלד: עם כל הכבוד לציטוטים החוזרים ונשנים מאירופה – אני מאוד מכבד את האירופאים, אבל הם יכולים ללמוד מאיתנו כמה דברים - -
יוסי פלד: - - ויש כמה דברים שלומדים אצלם, למיטב הבנתי.
יוסי פלד: התעופה הישראלית – בטח מול האירופאית, שהם עובדים בבריתות, המושג Codeshare הוא בכלל פאסה.
יוסי פלד: אני לא יודע למה, מר שפרכר, אתה משתמש בו.
יוסי פלד: כי באירופה – With all do respect – ה-Codeshare מת, ותחי הברית החדשה.
יוסי פלד: ובנושאים האלה הבריתות מתמודדות מול חברות התעופה הישראליות.
יוסי פלד: הניסיון להשוות או לייצא את הסטנדרטים של הבריתות לתוך השוק הישראלי, הוא מגוחך, עם כל הכבוד לנו, שאנחנו מנסים להיות אירופה.
יוסי פלד: ויש לחברות הישראליות בעיה מאוד קשה בטיסות המשך.
יוסי פלד: ללכת להכביד עליהן עכשיו עוד עם החוק הזה, זה קצת להרוג אותן.
יוסי פלד: ואנחנו לא תמיד לא נמצאים איתם.
יוסי פלד: דואגים לנוסע, מביאים אותו, הוא מתעכב בחצי שעה.
יוסי פלד: מה עכשיו לפצות גם על הקטע שהכול היה בסדר?
כרמל שאמה-הכהן: אולי תפסיקו להתפרץ?
יוסי פלד: צריך להשאיר את זה כמו שזה, זה רשום מצוין.
אתי בנדלר: אתה יודע באיזה מקרה אדם זכאי להשבת תמורה?
יוסי פלד: סליחה?
אתי בנדלר: אתה נכנס כבר לתנאי הזכאות בפועל.
אתי בנדלר: כאן יש הגדרות בעצם של סוגי ההטבות, לא התנאים הנוספים.
יוסי פלד: אבל יש ניסיון לתת לו פיצוי, גם אם את החלק הראשון הוא טס והכול היה בסדר.
יוסי פלד: להגיד, שמע, גם על זה מגיע לך כי בקטע ההוא היה לא בסדר.
אתי בנדלר: הרי אמרנו קודם כבר שהשבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי הם לא שני דברים שהולכים אחד עם השני.
אתי בנדלר: זה או-או.
אתי בנדלר: זאת אומרת שאם הטיסו אותו בטיסה חלופית הוא לא יהיה זכאי להשבת תמורה.
יוסי פלד: אבל אין מצב כזה שמשאירים אותו באירופה, ואומרים לו: עכשיו תסדר, והוא הופך להיות, איך קוראים לו, זה שמחפש את אמא שלו?
כרמל שאמה-הכהן: אבל היא אמרה שאם הוא קיבל טיסה חלופית אז אין עם זה בעיה, אז מה?
אתי בנדלר: ובלבד שהטיסה החלופית עומדת בתנאי טיסה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אתה אומר שאין מצב שלא נותנים לו טיסה חלופית.
יוסי פלד: יש כזה מצב שמשאירים מישהו באירופה?
כרמל שאמה-הכהן: אז על מה אתה מתווכח?
כרמל שאמה-הכהן: על קבוצה ריקה.
יוסי פלד: מרקו.
יוסי פלד: זהו, רק הוא יוכל לתבוע.
דוד שפרכר: אני חושב שיוסי לא היה פה כשאמרתי, ההערה שלי היתה במקרים יוצאי דופן, שהנוסע החל בנסיעתו ובנקודת הביניים טיסת ההמשך בוטלה.
דוד שפרכר: זה מה שאני נתקלתי - - -
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל הבנו, לא צריך לחזור על זה.
דוד שפרכר: כי הוא לא היה פה.
דוד שפרכר: 60 תיקים של הענן הוולקני.
יוסי פלד: מתי - - - בן אדם באירופה ואמרו לו - - אלא אם כן יש - - -
דוד שפרכר: היו לי 60 תיקים של הענן הוולקני ככה.
יוסי פלד: לא עושים חוק לענן אפר, עם כל הכבוד.
יוסי פלד: גם ענן האפר זה לא באשמת חברת התעופה.
רוני אמיר: יש לנו עוד הערות כלליות לסעיף.
רוני אמיר: ההערה הראשונה היתה מה שדיברנו קודם לגבי מקום קרוב לשדה, ואני מבינה שאת זה סגרנו.
רוני אמיר: מקום חלופי קרוב לשדה.
אתי בנדלר: במרחק סביר, לא כתבתי קרוב.
רוני אמיר: במרחק סביר, בסדר.
רוני אמיר: הערה נוספת – סעיף קטן (3), אנחנו ביקשנו, כמו שבסעיף קטן (2) בסיפה שלו יש הבהרה שאם הוא בחר בהשבה הוא לא יהיה זכאי לכרטיס החלופי, ביקשנו שאותו הדבר יהיה בסיפה של סעיף קטן (3).
רוני אמיר: בסעיף קטן (2) כתוב בסיפה: "נוסע לא יהיה זכאי להשבת תמורה אם בחר לטוס בטיסה אחרת".
אתי בנדלר: אני עוד אכתוב "כאמור בפסקה (3)" כדי שיהיה ברור, בסדר?
רוני אמיר: צריך בסיפה לסעיף קטן (3) לכתוב כפי שהצענו: "נוסע לא יהיה זכאי לקבלת כרטיס טיסה כאמור בסעיף קטן זה, אם בחר בהשבת תמורה כאמור בסעיף קטן (3)(2)".
אתי בנדלר: את חושבת שזה צריך להיות כתוב - - -
רוני אמיר: כן, שזה יהיה הדדי.
רוני אמיר: כמו שכתוב שם, כך - - -
אתי בנדלר: אנחנו נשקול את זה בשלב הנוסח, אם יש צורך.
רוני אמיר: כן, יש לנו.
רוני אמיר: בסעיף קטן (4) שמתחיל ב"פיצוי כספי כאמור בתוספת הראשונה", אנחנו ביקשנו להוסיף "או הטבה בכרטיס טיסה בשווי זהה".
רוני אמיר: לפעמים מציעים את זה לנוסע והוא בוחר לקחת את זה, ואנחנו לא חושבים שצריך לשלול את זה, לתת פיצוי כספי.
יוסי פלד: זו תהיה בחירה של הנוסע.
רוני אמיר: אפשר לפי בחירת הנוסע.
רוני אמיר: סעיף קטן (4): "פיצוי כספי כאמור בתוספת הראשונה" – ביקשנו להוסיף: "או הטבה בכרטיס טיסה בשווי זהה.
רוני אמיר: אפשר להוסיף "לפי בחירת הנוסע".
רוני אמיר: אם הוא מסכים לכך.
יוסי פלד: והנוסעים רוצים את זה ומעדיפים את זה הרבה פעמים.
אתי בנדלר: ונדמה לך שאם יציעו לנוסע כרטיס טיסה - - -
יוסי פלד: לניו-יורק, הם באים ומשלמים - - -
אתי בנדלר: רגע, והוא יקבל את כרטיס הטיסה ואז הוא יתבע פיצוי?
יוסי פלד: ההיפך.
אתי בנדלר: אבל אם הוא הסכים לקבל את זה בלאו הכי, אז ממה בדיוק חוששים?
יוסי פלד: אבל החוק לא מאפשר להם לתת לו את הפיצוי.
סלעית קולר: הם לא יציעו לו את הכרטיס.
סלעית קולר: הם לא יציעו את הכרטיס בכלל.
יוסי פלד: הנוסח הנוכחי אומר, נגיד שהם ירצו להציע לו, והוא לא רוצה לתבוע, הוא רוצה את הכרטיס.
יוסי פלד: החוק בעצם אומר, אתם לא יכולים לעשות את העניין הזה, ואז מכביד על מערכת המשפט.
יוסי פלד: בשביל מה?
יוסי פלד: סוגרים את זה במקום.
אתי בנדלר: אני רוצה להציע, בסעיף 14 – שאולי נגיע אליו היום ואולי לא – "החוק המחייב: הוראות חוק זה יחולו על אף כל ויתור או הסכם נוגד".
אתי בנדלר: אני הייתי מציעה להוסיף פה: "אלא אם כן מוצעת הטבה לטובת הנוסע", ואז זה יפתור את הכול, ואז אפשר יהיה להתנות את זה, אם ההטבה המוצעת נותנת לנוסע משהו מעבר.
יהודית גריסרו: לא צריך להגיד את המילה מעבר.
לאה ורון: אלא אם כן הסכים הנוסע - - כל הטבה אחרת.
אתי בנדלר: לא, אבל הוא הסכים בתנאי שלא יטעו אותו, שלא יציעו לו משהו בערך נחות.
אתי בנדלר: ולכן זה צריך להיות במשהו שערכו לפחות הוא כערך ההטבה.
רוני אמיר: אני חושבת שהתוספת כאן תהיה יותר מדויקת ונכונה.
אתי בנדלר: אני חושבת שזה נכון לגבי כל הסעיפים.
רוני אמיר: סעיף קטן (5) – אנחנו ביקשנו להתאים שזה לא יהיה תוך 14 יום, אלא יהיה 45 ימים, כמו בסעיף קטן (4), הפיצוי בשל שינוי בתנאי כרטיס הטיסה.
רוני אמיר: כל הפרוצדורות של הפיצויים לוקחות זמן והן מסובכות, ואם יש הוראה דומה בסעיף קטן קודם, אנחנו לא חושבים שצריך להיות שוני ביניהם.
אתי בנדלר: לי אין עמדה, אדוני, בקשר לעניין הזה.
אתי בנדלר: אני רק רוצה להזכיר שהנושא נדון בעת הדיונים בהכנה לקריאה ראשונה, ואז ההחלטה המפורשת של הוועדה היתה לא לקבל את העמדה הזאת, כי הם אמרו שבקשר לדברים האחרים, הנוסע צריך לפנות בכתב והם צריכים לבדוק את הפרטים ולאמת אותם וכולי.
אתי בנדלר: כאן, הפיצוי הזה הוא במקרה שמעבירים נוסע ממחלקה למחלקה.
אתי בנדלר: חברת התעופה יודעת, מודעת לזה.
אתי בנדלר: לי אין בעיה לשנות את זה ל-45 ימים, אבל אני רק מזכירה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, 21 ימים.
אתי בנדלר: 21 ימים?
רוני אמיר: בסעיף קטן (ב), לגבי הצעת משרד התחבורה – בתוספת אנחנו נדון בנפרד, נכון?
רוני אמיר: אוקיי – לגוף הסעיף עצמו, השאלה אם לקרוא את הכול כולל התוספת שלנו כדי להבהיר את זה.
רוני אמיר: ראשית כל, אנחנו ביקשנו לשנות במקום: "לסוג הטיסות למחלקת השירות הכלולה בחבילת התיור", כי לא ברור מה זה סוג הטיסה.
רוני אמיר: תסתכלו על הנוסח שהעברתי עם ההדגשה הצהובה.
רוני אמיר: במקום "סוג הטיסות" לכתוב: "למחלקת השירות הכלולה בחבילת התיור", כי לא ברור מה זה סוג הטיסה.
אתי בנדלר: למחלקת השירות הכלולה במה?
רוני אמיר: בחבילת התיור.
רוני אמיר: יש כרגע לסוג הטיסות הכלול בחבילת התיור – ביקשנו במקום זה למחלקת השירות הכלולה.
רוני אמיר: אחר כך "הכול כמפורט בתוספת השלישית", אבל הנוסע יכול להוכיח שהוא שילם יותר על כרטיס הטיסה.
רוני אמיר: אז אנחנו ביקשנו, קודם כל, שזה יהיה הדדי, שגם חברת התעופה תוכל להוכיח שהנוסע שילם פחות על כרטיס הטיסה, ואז זה גם יהיה רלוונטי.
רוני אמיר: ואם הנוסע הוכיח שהוא שילם סכום גבוה יותר, נטל ההוכחה עליו.
רוני אמיר: זאת אומרת, שני הצדדים יוכלו להוכיח שהסכום בתוספת השלישית הוא לא הסכום הנכון באותו מקרה.
רוני אמיר: אם חברת התעופה תוכיח שהנוסע שילם פחות, או שהנוסע יוכיח שהוא שילם יותר, אז התוספת השלישית לא תהיה רלוונטית במקרה זה, ואנחנו העברנו את הנוסח שמבהיר את כוונתנו.
אתי בנדלר: בעצם, מה שאת אומרת, אלא אם הוכיח אחד הצדדים כי שולם סכום שונה.
סלעית קולר: סליחה, למה הפיצוי בטיסות – בדבר השני, כשאין חבילות תיור, יש פיצוי סטאטוטורי, קבוע כמה הפיצוי יהיה, לעומת זאת, כשיש חבילת תיור, אנחנו - - -
קריאה: כי לא ברור מה המרכיב.
סלעית קולר: אני אלך לבית המשפט על השאלה האם החלק היחסי שלי הוא ככה וככה מתוך זה וזה.
קריאה: זה לא ברור.
רוני אמיר: עורכת הדין קולר, מדובר פה על השבה, לא מדובר על פיצוי.
רוני אמיר: השבה - - -
תמר קלהורה: סלעית, זה לא פיצוי, זה השבה.
סלעית קולר: השבה, סליחה.
סלעית קולר: זה אומר ללכת לבית משפט.
סלעית קולר: שנינו יודעים מה המשמעות של "צריך להוכיח".
תמר קלהורה: זאת השבה.
תמר קלהורה: זה ניסיון לאמוד את מה ששולם בפועל.
תמר קלהורה: זה לא פיצויים, לכן קובעים פה חזקה ומאפשרים לצדדים לערוך - - -
סלעית קולר: אבל איך אתה יכול להוכיח?
סלעית קולר: אני לא יודעת, מתוך חבילת תיור, סוכן הנסיעות לא מסר לי כי גם הוא - - -
תמר קלהורה: לכן מייצרים פה חזקה מכוח הדין.
תמר קלהורה: זה לא פיצוי.
רון חלפון: ויש הרבה מקרים שיודעים בדיוק כמה על כרטיס הטיסה.
רוני אמיר: וכל צד יכול להוכיח את זה.
רון חלפון: ישנם הרבה מקרים שאת יכולה לראות בקבלה שלך כמה שילמת על המלון, וכמה שילמת על הטיסה.
סלעית קולר: - - - בחבילת תיור - - -
רון חלפון: גם בהגדרות של חבילה כאן - - -
דפנה עין-דור: כאן, בהגדרה של החוק הזה, חבילה זה רכב שכור, וטיסה או רכב שכור ומלון זה חבילה נקרא.
רון חלפון: אם הזמנתם טיסה סדירה ובית מלון ורכב שכור - - -
יוסי פלד: אתה לא יודע את ההפרדה בין המרכיבים.
רון חלפון: יש מקרים שאני יכול לדעת.
רון חלפון: ויש מקרים שזו חבילה קלאסית, כמו שאנחנו מכירים, ואז קשה לחלץ את המחיר, וזו מטרת התוספת.
רון חלפון: אבל יש מקרים שכולם יודעים.
דפנה עין-דור: לפי ההגדרה כאן זה מעל שני שירותים מסוכן נסיעות, ולכן זה גם אם - - -
דוד שפרכר: אבל מכיוון שבהצעת החוק נאמר שחוקים אחרים וטקסטים אחרים יכולים לחול – ישנה לדוגמא את האמנות התעופתיות של מונטריאול וורשה, שמאפשרות תביעה של מה שנקרא "פיצויים עקיפים", Indirect damages.
דוד שפרכר: לכן התחום התעופתי הוא פה, ולגבי היתר, אתה תובע ואתה מוכיח את הנזק לא באמצעות החוק הזה, אלא האמנות הבין-לאומיות האלה, שישראל חתומה עליהן, ולכן אין שום בעיה גם בכימות וגם בהיקף הנזק.
דוד שפרכר: הכול מכוסה.
תמר קלהורה: ההבדל המרכזי בין הסעיף הזה לפיצויים - - -
כרמל שאמה-הכהן: התקבלה ההערה של "אל-על" לגבי דו-כיווני.
רוני אמיר: רק לגבי מיסי הנמל, שלא היה פירוט.
אתי בנדלר: הנוסע יהיה זכאי להשבת תמורה בסכום שונה אם הוכח כי שילם בפועל סכום כאמור בעד כרטיס הטיסה.
רוני אמיר: - - - ההוכחה, זאת אומרת שאם - - -
אתי בנדלר: אם הוכח, אני לא כותבת מי הוכיח.
רון חלפון: אני מבקש להעיר הערה.
רון חלפון: כשאנחנו ערכנו את התוספת השלישית, נפלה פה טעות מתמטית, המחירים שאנחנו קבענו להשבה הם מחירי הלוך-חזור - - -
כרמל שאמה-הכהן: נגיע לתוספת השלישית.
רון חלפון: בסדר, אבל זה עניין מאוד חשוב.
רון חלפון: בדרך כלל בתוספות - - -
אתי בנדלר: מה עם מיסי נמל, לקחתם את זה בחשבון?
אתי בנדלר: הוא יהיה זכאי להחזר מיסי נמל?
רון חלפון: אנחנו הצענו את זה כנקודה לדיון.
רון חלפון: להבנתנו, אם הוא לא טס אז לא שולמו מיסי נמל עבורו והם צריכים לחזור אליו.
אתי בנדלר: בתוספת מיסי הנמל ששילם?
אתי בנדלר: אז לכתוב את זה בפירוש.
אתי בנדלר: מה עם חניית ביניים שבה רק לגבי חלק מהטיסה - - -
רוני אמיר: דיברנו על זה.
כרמל שאמה-הכהן: זה פה.
דוד שפרכר: סליחה, לגבי הגדרה של מיסי נמל, מיסי נמל כשמוגדרים, מוגדרים הן ממיסי נמל שמשולמים לרשות שדות התעופה וכולי, והן כאיזשהו פריט שמוגדר YQ – או Overcharges – לכל מיני תוספות שחברות התעופה מוסיפות על מחיר קרן של כרטיס הטיסה – תוספות דלק למיניהן וכולי.
רון חלפון: אפשר מיסי נמל ו - - -
דוד שפרכר: מאוד חשוב, לדעתי, לומר מיסי נמל וכל ההיטלים הנוספים.
אתי בנדלר: העניין הוא שלגבי התוספות האלה העובדה שהם קוראים להם היטלים, ברור שזה לא היטלים במשמעות הנודעת להם בדרך כלל בדיני המיסוי.
אתי בנדלר: אני לא יודעת אם אנחנו נכתוב כאן והיטלים ששולמו למפעיל.
יוסי פלד: כל חיוב.
קריאה: תשלומים נוספים.
יוסי פלד: ההיטלים זה באמת טריק די מנוול שחברת התעופה עושות.
יוסי פלד: הן לקחו את המחיר של הכרטיס ובנו תעשייה שלמה של תוספות מסביב, שלפעמים יותר יקרות מהכרטיס.
יוסי פלד: ולכן כל חיוב.
סלעית קולר: כל תשלום.
סלעית קולר: כל תשלום בגין אותו חלק של הטיסה.
קובי זוסמן: יוסי, תרשה לי רק להעיר, ההגדרה "טריק מנוול של חברות התעופה" זו הגדרה לא יאה.
רון חלפון: כן, זה התוספות וההיטלים והמסים.
יוסי פלד: זו התחכמות פיננסית.
קובי זוסמן: זו לא התחכמות פיננסית.
קובי זוסמן: חברות התעופה פועלות בסביבה מאוד קשה, הסוכנים מקבלים עמלות על הדברים האלה.
יוסי פלד: התוספות לא, אחרת לא הייתי מתנגד.
קובי זוסמן: חברות התעופה קורסות ולא אומרים טריק מלוכלך.
לאה ורון: לא הוקרא בקול רם הנוסח המוצע.
כרמל שאמה-הכהן: יש בפרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לחזור כמה עמודים אחורה?
לאה ורון: אתה לא סומך עלי?
כרמל שאמה-הכהן: את לא סומכת עלי?
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך שהוקרא.
כרמל שאמה-הכהן: אני כבר חושד בעצמי.
אתי בנדלר: ואם כן, החלטת הוועדה צריכה להיות מאוד ברורה.
לאה ורון: אז אולי תקריאו, שאני אוכל גם לרשום, כי לא רשמתי.
אתי בנדלר: זאת אומרת, אנחנו מדברים כאן על סעיף קטן (א)(2): "השבת התמורה בסכום ששולם בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, ובלבד שבטיסה הכוללת חניית ביניים המופעלת על-ידי מפעיל טיסה, או מי מטעמו, תוחזר כל התמורה ששולמה גם אם חלק מהטיסה עוכב או בוטל".
קרן כהן סעד: זה קצת מבלבל לגבי אם יש הלוך ושוב בניסוח הזה.
קרן כהן סעד: זה לא ברור מזה, זה מבלבל על ההלוך ושוב, החלק שבוטל.