GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע פדרסן: אנחנו מסכימים להוריד מההגדרה את המילה "וסוללות".
כרמל שאמה-הכהן: המילה "וסוללות" נמחקה.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות להגדרה "הכנה לשימוש חוזר"?
כרמל שאמה-הכהן: הגדרת "השבה"?
כרמל שאמה-הכהן: הגדרת "השבה מוכרת"?
כרמל שאמה-הכהן: "גוף יישום מוכר"?
כרמל שאמה-הכהן: "חומר מסוכן"?
כרמל שאמה-הכהן: "חוק החברות"?
כרמל שאמה-הכהן: "טיפול"?
כרמל שאמה-הכהן: "יבואן"?
כרמל שאמה-הכהן: "יבואן סוללות"?
כרמל שאמה-הכהן: כל ההגדרות בעמוד הזה אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: הגדרת "יבואן ציוד חשמלי ואלקטרוני"?
כרמל שאמה-הכהן: "יצרן"?
כרמל שאמה-הכהן: "יצרן סוללות"?
כרמל שאמה-הכהן: "יצרן ציוד חשמלי ואלקטרוני"?
כרמל שאמה-הכהן: "מיחזור"?
כרמל שאמה-הכהן: "מיחזור מוכר"?
בנימין רוטנברג: במיחזור מוכר אנחנו מבקשים להוסיף את המילים "מסירת פסולת ציוד אלקטרוני וסוללות למיחזור במפעל מיחזור מורשה".
בנימין רוטנברג: הרעיון הוא שהיבואן לא יכול לדעת איך מתבצע והאם מתבצע המיחזור במתקן מיחזור מאושר על פי דין.
בנימין רוטנברג: בעצם זה שהוא מסר את זה למפעל מוכר זה ייחשב מיחזור מוכר.
בנימין רוטנברג: זאת גם הגישה בדירקטיבה האירופית.
בנימין רוטנברג: אנחנו מבקשים ליישם את זה גם כאן.
יהושע פדרסן: אנחנו לא מתנגדים לעיקרון שעמידה ביעדי המיחזור היא בעת מסירת הציוד למתקן המיחזור, בלי קשר לתוצר בסוף התהליך מבחינת העמידה ביעדים של אחריות יצרן.
יהושע פדרסן: כרגע אני מתלבט אם זה צריך להיות פה בהגדרה.
יהושע פדרסן: האבחנה הזאת היא לגבי העמידה ביעדים.
חיים ישר: סעיף 3 מדבר על ביצוע מיחזור מוכר, לכן חייבים להכניס את זה בהגדרה, או שנשנה את הניסוח.
יהושע פדרסן: אנחנו לא מתנגדים לעיקרון.
יהושע פדרסן: יכול להיות שהמילה "מסירה" אינה המילה המתאימה.
אתי בנדלר: אני חושבת שהוויכוח שונה, אם אני מבינה אותו נכון.
אתי בנדלר: לא רוצים להטיל על היצרנים ועל היבואנים לבדוק אם מפעל המיחזור מוכר או לא מוכר.
אתי בנדלר: אם הם ימסרו את זה למפעל ויסתבר בסופו של דבר שהוא לא מפעל מוכר, הרי שזה לא ייחשב להם.
בנימין רוטנברג: אנחנו צריכים למסור את זה למפעל מוכר, אנחנו לא יכולים לבדוק מה בדיוק הוא עושה.
בנימין רוטנברג: זה תפקידו של מי שמפקח על מפעלים מוכרים כאלה.
בנימין רוטנברג: אנחנו צריכים למסור את זה למפעל מורשה ומוכר, אנחנו לא אמורים לוודא מה הוא עושה עם המוצר.
אתי בנדלר: מתוך מה אתה רואה שאתה צריך לוודא מה הוא עושה?
בנימין רוטנברג: כרגע מוגדר מיחזור מוכר מיחזור במפעל.
בנימין רוטנברג: אני לא יודע אם הוא לא מיחזר את זה בסופו של דבר.
בנימין רוטנברג: ברגע שמסרתי.
אתי בנדלר: אתה רוצה שבמקום המילה "מיחזור במפעל" תהיה המילה "מסירה למפעל"?
אתי בנדלר: זו הבקשה?
יהושע פדרסן: המילה "מסירה" לא מתאימה.
יהושע פדרסן: זה צריך להיות שנקלט לטיפול וניתן טיפול, לא רק עומד..
אלונה שפר: זה פתח להונאות.
אלונה שפר: זה פתח לזה שימסרו את זה וזה יעמוד בערימות ולא ימוחזר.
אתי בנדלר: איך הם יכולים לדעת מה המפעל עושה?
אלונה שפר: היה לנו ניסיון רע מאוד עם צמיגים שנתנו ועם כמויות אדירות שעמדו.
אלונה שפר: צריך לחשוב איך אנחנו.
רז הילמן: הבעיה שהמנכ"לית מעלה צריכה להיות מוזכרת בסעיפים שמתייחסים למפעלי מיחזור.
רז הילמן: בסעיפים שמתייחסים למפעלי מיחזור אפשר לטפל בחשש שלך.
אלונה שפר: אתם צריכים לקבל אישור מאותם מפעלים שזה מוחזר, אחרת מה שיקרה זה שיצטברו במגרשים ערימות של פסולת אלקטרונית ולא ימחזרו.
רז הילמן: לפני שאנחנו מוסרים להם את זה אנחנו מקבלים את האישור.
רז הילמן: מתי שמגיעה המשאית עם הציוד האלקטרוני אנחנו אמורים לקבל אישור על כך שנמסר כך וכך.
רז הילמן: עד כאן עשינו את החובה שלנו.
אתי בנדלר: הם לא רוצים להסתפק בזה.
אתי בנדלר: זאת התשובה של המשרד.
אתי בנדלר: הם לא מוכנים להסתפק באישור שזה נמסר לאותו מפעל.
אתי בנדלר: הם רוצים שתוודאו שאכן נעשה שם מיחזור בפסולת.
רז הילמן: איך אנחנו יכולים?
אתי בנדלר: אוקי, זה הוויכוח.
רז הילמן: ואם לא הכל יכול להיות ממוחזר?
רז הילמן: יכול להיות שיש חלקים של המוצר שלא ניתנים למיחזור.
רז הילמן: המקסימום שאנחנו יכולים לעשות זה להביא אותו לאותו מפעל שמפוקח באמצעות החוק הזה על ידי המשרד להגנת הסביבה.
בנימין רוטנברג: אין לנו סמכויות להיכנס לחצרים של מפעלים כאלה ולהתחיל לעשות ביקורת.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שזה לא עניין של סמכויות.
גלעד אוסטרובסקי: יש פה אבחנה מאוד חשובה.
גלעד אוסטרובסקי: חובת המיחזור חלה על מה שמוחזר, לא על מה שנכנס בשערי המפעל.
גלעד אוסטרובסקי: יעד המיחזור הוא על חומרים שמוחזרו בפועל.
גלעד אוסטרובסקי: אם נכנס 100 טון ומסיבות שונות חלקו לא מוחזר זה לא דבר שנכלל בעמידה ביעדים.
גלעד אוסטרובסקי: זה לא אומר שהם צריכים לקבל סמכויות להיכנס לחצר, אלא שמפעלי המיחזור יספקו להם דיווח בהתאם לחוזה, וגם יספקו דיווח למשרד.
גלעד אוסטרובסקי: אני מציע להשאיר את זה כפי שהוא.
אתי בנדלר: נניח שמפעל המיחזור לא מיחזר בפועל, לא מסר דיווח או שהוא מסר דיווח שאיננו נכון.
אתי בנדלר: אפשר לתסרט תסריטים שונים.
גלעד אוסטרובסקי: התסריט הרגיל הוא שלמפעל המיחזור יש בדרך כלל אינטרס למחזר מאחר והוא קלט את החומר.
אתי בנדלר: זה נכון בין כך או כך.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא מיחזר, מה זה העניין שלהם?
גלעד אוסטרובסקי: המיחזור שנזקף הוא המיחזור שנעשה בפועל, אחרת אין ערך למסירת.
גלעד אוסטרובסקי: .
לאה ורון: זה מהצד שלכם.
אתי בנדלר: השאלה מי יפקח על כך שבחומר שנמסר, שבציוד שנמסר למפעל מיחזור אכן נעשה מיחזור.
גלעד אוסטרובסקי: המשרד להגנת הסביבה.
אתי בנדלר: זאת בדיוק השאלה, כי אם כך אתה פוטר אותם ברגע שהם מסרו את זה למפעל המיחזור.
כרמל שאמה-הכהן: שישללו לו את הרישיון.
אתי בנדלר: ואז המשרד נכנס לפעולה.
יהושע פדרסן: יכול להיות שהמילה "מסירה" לא נכונה, צריך להיות משהו שנקלט לטיפול.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין מסירה לנקלט?
יהושע פדרסן: שיש גם את מי שקיבל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: במסירה יש גם את מי שנמסר לו.
יהושע פדרסן: היינו מעדיפים משהו שבאמת ראו שהוא נקלט.
כרמל שאמה-הכהן: יש בעיה עם נקלט ונמסר?
יהושע פדרסן: יש תופעה שזה מצטבר בכניסה למפעל או במתחם סמוך וזה נמצא כאבן שאין לה הופכין.
כרמל שאמה-הכהן: במפעל הסמוך זה לא נמסר ולא נקלט.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה לפתח המאושר של המפעל.
אתי בנדלר: אתה רוצה שזה יהיה קליטה במפעל מיחזור?
אתי בנדלר: זה מספק אתכם?
גלעד אוסטרובסקי: ג'וש, אני חושב שזאת תהיה טעות מאחר ושיעורי המיחזור זה מה שממוחזר בפועל, לא מה שנקלט.
יהושע פדרסן: אבל אתה מציג עמדה.
יהושע פדרסן: אתה מדבר בשם..
גלעד אוסטרובסקי: הנה, בעל מפעל המיחזור אפילו אומר.
כרמל שאמה-הכהן: בעל המפעל אחראי לאחוזי המיחזור.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא יעשה 0 אחוזי מיחזור אל תמסרו לו יותר חומרים למיחזור.
יהושע פדרסן: הבקרה על איכות תהליכי המיחזור, טכנולוגיית המיחזור ומה לעשות בתוך המפעל בין פסי הייצור השונים היא.
גלעד אוסטרובסקי: אבל הכמות.
גלעד אוסטרובסקי: מה קורה אם נכנס 100 וממוחזר 50?
יהושע פדרסן: זאת העמדה המקצועית שמתואמת עם אגף פסולת מוצקה.
כרמל שאמה-הכהן: על איזה נוסח הלכנו?
יהושע פדרסן: נקלט למיחזור.
אתי בנדלר: או כפי שהציע עו"ד עצמון: "התקבל במפעל מיחזור".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה המשרד מתכוון לעשות אחרי שיהיו לו ערימות גדולות של פסולת?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בהגדרה פה.
כרמל שאמה-הכהן: נגיע אולי לסעיף כזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואם לא נגיע לסעיף כזה?
כרמל שאמה-הכהן: אז נוסיף סעיף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה תרשמו להוסיף סעיף אם לא נגיע לסעיף.
אתי בנדלר: זה יהיה קבלה או קליטה במפעל מיחזור.
דן כרמלי: אני חושב שהרעיון של עו"ד עצמון להוסיף את המילה "קבלה" הוא.
דן כרמלי: .
דן כרמלי: לנקלט יש אסוציאציה לא ברורה לגבי מה צריך לעבור תהליך קליטה, או מה הוא תהליך קליטה.
דן כרמלי: קבלה זה משהו מאוד ברור ופשוט.
יהושע פדרסן: קבלה למיחזור..
אתי בנדלר: מה זאת אומרת קבלה?
אתי בנדלר: הם מוסרים את זה למפעל מיחזור.
אתי בנדלר: ברור..
יהושע פדרסן: יש הגדרה של מיחזור מוכר, שזה מפעל מיחזור מאושר על פי כל דין.
יהושע פדרסן: רוצים להציע להוסיף פה קבלה למפעל מיחזור?
אתי בנדלר: לאיזה צורך מקבלים במפעל מיחזור אם לא למיחזור?
יהושע פדרסן: יש הגדרה.
יהושע פדרסן: רוצים לשנות את ההגדרה לחלוטין?
יהושע פדרסן: אז מה ההצעה?
אתי בנדלר: קבלה במפעל מיחזור המאושר לפי כל דין.
יהושע פדרסן: שיהיה ברור שזה קבלה למיחזור.
אתי בנדלר: לא לצורך תערוכה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, קבלה למיחזור.
כרמל שאמה-הכהן: "מיחזור מוכר" אושר עם התיקון.
כרמל שאמה-הכהן: ל"מתקן טיפול" יש הערות?
כרמל שאמה-הכהן: ל"מכירה"?
כרמל שאמה-הכהן: ל"מנהל"?
כרמל שאמה-הכהן: ל"מפעיל"?
מירה סולומון: הגדרת "מפעיל" זה מי שבבעלותו או בשליטתו מרכז לפסולת, ציוד וסוללות, כאשר מרכז לפסולת, ציוד וסוללות כולל גם מרכז איסוף.
מירה סולומון: לפי הסעיפים המוטלים על הרשויות המקומיות הן צריכות להקים מרכזי איסוף, לכן הן נחשבות גם למפעילים.
מירה סולומון: ההפעלה של מרכז האיסוף כוללת חבויות של הפרדה של הפסולת בדרכים מסוימות, בשונה מהתמונה שהוצגה בפנינו.
מירה סולומון: אם נפנה לסעיפים 25(ה) ו-(ו), לסעיפים 35-39 לתוספת השנייה לחוק, הם כולם חלים לכאורה על מרכז איסוף.
יהושע פדרסן: לא התוספת השנייה.
יהושע פדרסן: זה רק על מתקני טיפול.
יהושע פדרסן: אולי צריך לעשות הבהרה בסעיפים.
מירה סולומון: לכן צריך להבהיר שהסעיפים האלה לא חלים על מרכזי איסוף.
יהושע פדרסן: צריך לבדוק מה לא חל.
מירה סולומון: גם פה אין לנו בעיה שכאשר נדון בסעיפים עצמם נחזור להגדרות האלו.
מירה סולומון: יש לנו הסתייגות לגבי המפעיל, לגבי מרכז לפסולת וציוד ולגבי מרכז איסוף בהקשרים האלה.
יהושע פדרסן: כנקודת מוצא אם יש רשות מקומית שהיא במקרה מפעיל, זאת אומרת שיש לה מרכזים שונים או אפילו מתקני טיפול, היא צריכה להיות אחראית כמו מפעיל אחר.
יהושע פדרסן: אני רוצה להבהיר שההגדרה כוללת גם אחראי לפינוי פסולת, לרבות רשויות מקומיות.
יהושע פדרסן: אני חושב שבסעיף 35 יש אולי מקום להבהיר שזה בכפוף להערות הספציפיות של סעיף 25.
יהושע פדרסן: אם יש דרישות בסעיף 35 שסותרות את 25 והן ספציפיות לאחראי לפינוי פסולת, נבהיר את זה בסעף 35.
מירה סולומון: יש לנו גם הסתייגויות לגבי סעיף 25, אבל באופן כללי המפעיל והמרכז לפסולת ציוד לא אמור לכלול מרכז איסוף בהיבט המצומצם שלו.
מירה סולומון: הגדרת מרכז לפסולת ציוד כוללת גם מרכז איסוף.
יהושע פדרסן: ברור.
יהושע פדרסן: אני חושב שיש מקום לעשות התאמה.
יהושע פדרסן: זה יהיה בסעיף 25 ו-35.
יהושע פדרסן: אני חושב שאין צורך לשנות את ההגדרה של מפעיל.
מירה סולומון: אם יהיה צורך נבקש לחזור לזה.
יהושע פדרסן: נקודת המוצא היא שלרשות מקומית שהיא מפעיל של מרכז שהוא לא של איסוף יש את כל החובות והאחריות כמו לכל גורם אחר.
דן כרמלי: ג'וש, למה לא איסוף?
דן כרמלי: זה מרכז לכל דבר ועניין.
דן כרמלי: כך לפחות הבהרתם לנו.
יהושע פדרסן: כי בכל זאת יש הוראות ספציפיות בסעיף 25 למרכז איסוף שמופעל על ידי הרשות המקומית.
יהושע פדרסן: יכול להיות שיש איזו שהיא סטייה מסוימת בהוראות 35 שמדברות על מפעיל באופן כללי.
יהושע פדרסן: ככל שיש איזה שהוא משהו סעיף 25 הספציפי והנקודתי לא יסתור.
יהושע פדרסן: זאת התאמה שנראה לי שצריך לעשות בין סעיף 25 ל-35.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לא בהגדרה.
יהושע פדרסן: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אז עברנו גם את הגדרת "מפעיל".
כרמל שאמה-הכהן: "מרכז לפסולת ציוד וסוללות".
מירה סולומון: בהמשך למה שאמרנו על המפעיל, כשנגיע לסעיפים הפרטניים נחזור להגדרות ככל שיהיה צורך בכך.
כרמל שאמה-הכהן: "מרכז הכנה לשימוש חוזר"?
כרמל שאמה-הכהן: "מרכז מיון"?
כרמל שאמה-הכהן: "משווק"?
כרמל שאמה-הכהן: "המשרד"?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי הערה ל"מרכז הכנה לשימוש חוזר".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לדעת אם אני יכולה במרכז מיון וגם במרכז לשימוש חוזר להוסיף בהגדרה שאחוז מסוים מהאנשים שעובדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על אנשים עם מוגבלויות.
כרמל שאמה-הכהן: לא פה.
כרמל שאמה-הכהן: "סוללה או מצבר"?
כרמל שאמה-הכהן: "סוללה או מצבר ניידים"?
כרמל שאמה-הכהן: "סוללה או מצבר תעשייתיים"?
כרמל שאמה-הכהן: "סוללה או מצבר לרכב מנועי"?
כרמל שאמה-הכהן: "סוללת כפתור"?
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת סוללות ומצברים"?
בנימין רוטנברג: כתוב כאן שהמחזיק בהם מתכוון להשליכם.
בנימין רוטנברג: ההגדרה "מתכוון להשליכם" זאת הגדרה סובייקטיבית.
בנימין רוטנברג: לדעתנו צריך הגדרה אובייקטיבית.
בנימין רוטנברג: בדירקטיבה האירופית נקבעו אמות מידה אובייקטיביות מתי תיחשב כוונה כזאת לכוונה, לכן אני מציע להוסיף בסוף הפסקה שאמות המידה על הכוונה להשליכם יהיו כפי שיקבע השר בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: סוללות ריקות הן סוללות שיש כוונה להשליכן.
יהושע פדרסן: ההגדרה הזאת מתקשרת להגדרה של מה היא פסולת.
יהושע פדרסן: כך זה הנוסח שאנחנו מקדמים במספר הסדרים כעת.
יהושע פדרסן: זאת הגדרה רוחבית שמתבססת על הגדרה בדירקטיבת הפסולת המעודכנת של האיחוד האירופי.
יהושע פדרסן: זאת סוגיית רוחב.
יהושע פדרסן: אנחנו מבקשים לא לשנות את ההגדרה.
דן כרמלי: איך אפשר לדעת את הכוונה?
יהושע פדרסן: זאת הגדרת רוחב שלנו להגדרת פסולת שאנחנו מטמיעים עכשיו.
לאה ורון: האם היא כוללת בדרך כלל גם את הכוונה?
יהושע פדרסן: במובנים מסוימים זה גם לטובת ההסדרים של מה בן אדם מתכוון להשליך או רק מוציא החוצה ורוצה להעביר לגורם אחר לא כפסולת.
יהושע פדרסן: זאת בדיוק הנקודה.
יהושע פדרסן: רוב המקרים זה בהשלכה או החלופה השלישית שנדרש להשליכם לפי דין.
יהושע פדרסן: החלופה האמצעית היא לא העיקר.
יהושע פדרסן: היא נועדה להבהיר שיכול להיות שהמוצר עוד שמיש.
יהושע פדרסן: זה לא רק בציוד אלקטרוני, זה גם באופן כללי.
יהושע פדרסן: מה ששלי אני לא רוצה יותר.
יהושע פדרסן: הוא שמיש.
יהושע פדרסן: למישהו אחר זה ממש לא פסולת.
יהושע פדרסן: אני מתכוון להשליך ולהוציא אותו מידיי.
יהושע פדרסן: זה יהפוך לפסולת.
יהושע פדרסן: זה קשור למה באמת האדם מתכוון.
יהושע פדרסן: יכול להיות שהדבר הזה שמיש.
יהושע פדרסן: הוא עובר דירה והוא צריך לפנות אותו.
יהושע פדרסן: הוא מתכוון לשים אותו.
יהושע פדרסן: זה לעומת מישהו אחר שאומר שהוא לא הוציא את זה כפסולת אלא התכוון להעביר את זה לגורם נוסף.
בנימין רוטנברג: האם לא נכון שבאירופה נקבעו אמות מידה אובייקטיביות?
יהושע פדרסן: אני לא מכיר.
יהושע פדרסן: הן מפנות לדירקטיבת פסולת.
יהושע פדרסן: המענה לסוגיות האלו, אם יהיה, יהיה במסגרת עבודת המטה שאנחנו עושים על חוק מסגרת לטיפול בפסולת מוצקה.
יהושע פדרסן: אם יהיה צריך לשנות את ההגדרה הזאת נעשה את ההתאמות, אבל זאת הגדרת רוחב.
בנימין רוטנברג: אתה מטיל אחריות על יבואנים לעשות חקירות אם זה פסולת או לא פסולת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה לא יכול להכריח אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה, אתה רוצה להכריח אותו?
עמיר פרץ: מה הבעיה שלך עם זה?
עמיר פרץ: הרי ההחלטה על הכוונה לא מחייבת אותו משהו מעבר לרגע שבו הוא נדרש.
עמיר פרץ: אם הוא מחליט שיש לו ציוד מסוים שלא שווה לו למכור למרות שהוא עדיין מוגדר שמיש והוא מעדיף להשליך אותו כי הוא רוצה לחדש משהו, מה זה מפריע לך?
דן כרמלי: חבר הכנסת פרץ, הבעייתיות באה לידי ביטוי שתחת ההגדרה הזאת יכולים להכניס לנו, ליבואנים וליצרנים, מכנה גבוה יותר, דהיינו שאנחנו צריכים לעמוד ביעדי מיחזור נוספים.
דן כרמלי: יגידו לנו שהמכשיר שהתכוונו להשליך אותו הוא חלק מהסכום הכללי שאנחנו צריכים לעמוד ביעדי המיחזור.
דן כרמלי: הוא לא התכוון.
דן כרמלי: איך תבחן את הכוונה שלו?
דן כרמלי: סוגיית הכוונה היא לא פרקטית.
עמיר פרץ: הכוונה זו הצהרה סובייקטיבית שלך.
עמיר פרץ: אתה נמצא פה בעמדה של להחליט אם אתה מתכוון או לא.
כרמל שאמה-הכהן: מה משרד המשפטים אומר?
אורן תמיר: יש לי הצעה פרקטית, היא עלתה גם במסגרת הדיונים הפנימיים בין המשפטנים פה אמש.
אורן תמיר: אנחנו מציעים להחליף את הביטוי "כוונה לסלקו" בביטוי שיש בו קונוטציה אובייקטיבית יותר, שזה "מיועד להשליכו", "מיועד לסילוק".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל דבר מיועד בסופו של דבר להשלכה.
אורן תמיר: הרעיון הוא למצוא ביטוי שיגיד שבמכלול הנסיבות של איך שמאתרים אותו הוא לא הולך לשימוש נוסף, אלא..
גלעד אוסטרובסקי: יכול להיות שאתה צריך להחליט קודם לכן שתם השימוש.
כרמל שאמה-הכהן: אין הגדרה בחוק אחר?
אתי בנדלר: יש.
אתי בנדלר: זה מה ששכנע אותי לרדת מההערה הזאת, מה גם שלא מדובר כאן על היבטים פליליים שאז ודאי שלא הייתי מסכימה להגדרה תלוית כוונות.
אתי בנדלר: האמת שדנו בזה אתמול כפי שנאמר ולא הצלחנו למצוא משהו בשלב הזה.
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני" עם התוספת והשינוי שהקריא היועץ המשפטי?
כרמל שאמה-הכהן: אתם ערים למחיקה של המילים ולתוספת של המילים?
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד וסוללות"?
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד וסוללות מזיקה"?
כרמל שאמה-הכהן: אושרו ההגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי"?
מירה סולומון: ההגדרה של "פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הפרטי" כוללת פסולת שמקורה במשקי בית פרטיים ופסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני שמקורה במקומות של עסקים, במוסדות, במפעלי תעשייה ופסולת סוללות ומצברים ניידים.
מירה סולומון: אנחנו סבורים שההגדרה צריכה להיות מפורשת ומסודרת כך שהיא כוללת אך ורק פסולת בעלת מאפיינים הדומים לפסולת אלקטרונית ממשקי בית פרטיים אצל גופים שאינם מייצרים כדבר שבשגרה וכחלק מעיסוקם פסולת אלקטרונית, ובלבד שגופים אלה אינם ממוקמים בסמוך לגופים המזוהים או שחלק נכבד מעיסוקם הוא מהפעילות מול היצרנים והיבואנים של הפסולת האלקטרונית.
מירה סולומון: אם מדובר בבית עסק שיש לו כמה מחשבים קטנים ולא משהו רציני שהוא רוצה להשליך כפסולת והוא ממוקם ליד מפעל גדול או משווק, לא סביר ולא ראוי שהרשות המקומית היא זאת שתאסוף ותפנה את הדברים כאשר הוא יכול להתכבד ולגשת למרכז האיסוף שקיים בלאו הכי אצל המשווק או אצל המפעיל.
מירה סולומון: מההגדרה של "פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי".
מירה סולומון: הרשויות המקומיות כאחראיות על פינוי הפסולת צריכות לפנות ולאסוף את הפסולת של המגזר הביתי.
מירה סולומון: אנחנו אומרים שאין טעם כאשר מדובר ברדיוס, בקרבה מסוימת למקום שגם ככה יש בו מרכז איסוף לא של הרשות המקומית, שנבוא ונאסוף ממנו.
יהושע פדרסן: זה לא מוגדר כך בהמשך החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך תחליטי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה תגידי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 50 מטר כן, 30 מטר לא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך תחליטי מתי רשות מקומית באה לקחת ומתי לא?
אתי בנדלר: אם יש מסעדה באזור תעשייתי שיש לה מיקרוגל, אז המיקרוגל ייחשב לפסולת תעשייתית ולא לפסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי?
מירה סולומון: אני אומרת שהרשות המקומית לא צריכה לבוא ולאסוף, אלא שזה ייעשה במסגרת מרכז האיסוף.
אתי בנדלר: למה שהיא לא תשים מכלי.
מילכה כרמל: לאזורי התעשייה שבהם פועלת המסעדה יש את מאפייני או את מנגנוני הטיפול בפסולת שהם ייעודיים לאזורי התעשייה.
מילכה כרמל: אם לרשות מקומית יש הסדר מיוחד לאזור תעשייה, היא לא הולכת עם משאית הזבל ואוספת רק את הפסולת של המסעדה, אלא הפסולת של המסעדה היא חלק מהטיפול הכוללני בפסולת של אזורי תעשייה.
מילכה כרמל: כתוב פה בהגדרה שאם למפעל תעשייה יש פסולת אלקטרונית שהגדרתה היא כהגדרת פסולת ביתית, זה ייחשב כפסולת מהמגזר הביתי.
מילכה כרמל: אם זה מפעל תעשייה, אז ההגדרה של פסולת מהמגזר הביתי צריכה להיות חלק מהמגזר התעשייתי, גם אם מאפייניו דומים.
יהושע פדרסן: ההערה הזאת נשמעה פעם ראשונה עכשיו.
יהושע פדרסן: הניתוח שלי אומר שההערה לא מקובלת.
יהושע פדרסן: גם במפעל יש פסולת מהמטבח שלא מפונה.
יהושע פדרסן: משלמים לרשות המקומית ארנונה בתעריף תעשייתי.
יהושע פדרסן: יש שירותי פינוי פסולת לפסולות רגילות, לא משנה אם זה מהמטבח במפעל או מהמטבח בבית.
יהושע פדרסן: רשות מקומית אמורה לפנות את הפסולת הרגילה הביתית.
יהושע פדרסן: אותו דבר לגבי ציוד חשמלי ואלקטרוני.
יהושע פדרסן: המיקרוגל מהמשרד בתוך המפעל לא שונה בשום דבר מהמיקרוגל מהבית.
יהושע פדרסן: זאת הגדרה שמבוססת על ההגדרה בדירקטיבה האירופית.
יהושע פדרסן: ראוי להבהיר בסעיף קטן (2) מה טיבו של ציוד חשמלי ואלקטרוני שהוא דו-שימושי, כלומר שיכול להיות לשימוש ביתי וגם בגלל המאפיינים שלו מתאים לפעילות במפעל או בבית עסק.
יהושע פדרסן: אנחנו מציעים לא לשנות את ההגדרה.
יהושע פדרסן: זאת הגדרת רוחב שאנחנו מציעים לעשות בה שימוש גם בהסדרים אחרים שקשורים לתיקונים של פסולת חומרים מסוכנים שאנחנו מקדמים.
יהושע פדרסן: היא נותנת מענה שנדרש לציוד דו-שימושי.
יהושע פדרסן: לרשות מקומית יש אחריות בתחום השיפוט שלה לגבי פסולות שהן עם מאפיינים של המגזר הביתי.
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד וסוללות שאינה מהמגזר הביתי".
מירה סולומון: החובות שחלות על הרשויות המקומיות מכוח הצעת החוק הזאת הן לאסוף את הפסולת האלקטרונית ולמסור אותה לידי הגוף המוכר.
מירה סולומון: כאשר מדובר באיסוף ובמסירה אנחנו לא רואים טעם בלאסוף סוג מסוים של פסולת אלקטרונית מאותה הכתובת שבה נאספת פסולת אלקטרונית מסוג.
מירה סולומון: .
יהושע פדרסן: זה לא מדויק.
יהושע פדרסן: ההסדר בהמשך אומר שהרשות המקומית צריכה להקים מרכזי איסוף בזמינות מספיקה, בנפח ובתדירות.
יהושע פדרסן: לא חייבים לאסוף את זה מהבית או מהעסק.
יהושע פדרסן: אם יש פסולת ציוד אלקטרוני ממגזר פרטי במפעל, אז מי שמחזיק את זה במפעל צריך לפנות את זה למרכז האיסוף שנמצא בזמינות.
יהושע פדרסן: לא צריך לאסוף את זה מבית העסק.
יהושע פדרסן: זאת טעות במה שמוגדר בהמשך.
מירה סולומון: לא לכך הייתה כוונתנו.
מירה סולומון: אנחנו מתכוונים לומר שכאשר הפסולת הזאת, שהיא יותר ביתית במאפיינים שלה, נמצאת בקרבה למרכזי איסוף של פסולת אלקטרונית והיא לא בעלת מאפיינים ביתיים, מבחינת היעילות ראוי לנתב את הפסולת הזאת לא לאחריות האיסוף והפינוי של הרשות המקומית, לרבות באמצעות הקמה של מרכזי איסוף, אלא לנתב את האחריות לטיפול באיסוף ובפינוי של הפסולת הזו למפעלים התעשייתיים או לבתי העסק שבלאו הכי אוספים פסולת אלקטרונית, גם אם היא בעלת מאפיינים אחרים באותו האזור.
יהושע פדרסן: גם בהמשך ההסדר בתי עסק שיש להם פסולת שלא מהמגזר הפרטי לא צריכים להביא את זה למרכז איסוף, הם צריכים לעשות פינוי ישיר בתיאום עם הגוף המוכר.
מירה סולומון: כמו שאמרנו.
מירה סולומון: לכן אפשר ש"יתפסו" עליהם טרמפ במובן מסוים.
מירה סולומון: אפשר לייעל את המערכת בזה שהם אלה שיעבירו לגוף המוכר את הפסולת, גם את זאת שיש לה מאפיינים ביתיים.
מירה סולומון: זו בדיוק הייתה כוונתנו.
יהושע פדרסן: יש במסגרת הכללים אפשרות לרשות המקומית להגיש בקשה שיהיה הסדר מסוים שייקח בחשבון ביצוע בפועל של פינויים, כאשר המנהל יכול לאשר את ההסדרים האלה אם רוצים איזו שהיא גמישות תפעולית.
יהושע פדרסן: זה הכל נעשה בהסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאתם לא מגיעים להסכמה.
יהושע פדרסן: אנחנו היינו מבקשים לא לשנות.
יהושע פדרסן: זאת הגדרה רוחבית.
אתי בנדלר: ההגדרה "פסולת ציוד וסוללות מהמגזר הביתי" אושרה כפי שהיא?
כרמל שאמה-הכהן: כן, כפי שהיא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מחויבת עכשיו לזרוק את מכונת הכביסה שלי לאיזה שהוא מקום, או שאני מתקשרת ובאים לקחת?
אתי בנדלר: זה סעיף 25.
כרמל שאמה-הכהן: "פסולת ציוד וסוללות שאינה מהמגזר הביתי"?
כרמל שאמה-הכהן: "ציוד חשמלי ואלקטרוני"?
אתי בנדלר: אני רק רוצה להבהיר כפי שאני אבהיר באופן כללי, שייתכן שהניסוח ישונה, כי כפי שזה כתוב בסוף: "לעניין זה יראו ציוד או מכשיר המנוי בתוספת הראשונה, כציוד חשמלי ואלקטרוני", אומר שכל מה שמנוי בתוספת הראשונה הוא ציוד חשמלי ואלקטרוני ואני לא נדרשת לבדוק את כל המרכיבים האחרים הכלולים בהגדרה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: או.
בנימין רוטנברג: אנחנו מבקשים למעט מההגדרה של ציוד חשמלי ואלקטרוני את המוצרים הגדולים, שזה מקרר, מכונת כביסה, תנור אפייה.
בנימין רוטנברג: אני מבקש להסביר מדוע.
בנימין רוטנברג: יש לזה כמה סיבות.
בנימין רוטנברג: כפי שציין המשרד להגנת הסביבה, למוצרים האלה לוקח הרבה מאוד שנים עד שהם הופכים להיות פסולת, משום שהם עוברים מיד ליד - יד שנייה, יד שלישית וכיוצא בזה.
בנימין רוטנברג: יש שוק משני שלם שסוחר במוצרים האלה, לכן אנחנו היבואנים לא נוכל להגיע למוצרים האלה כי אין פסולת כזאת.
בנימין רוטנברג: מאחר וכך לא נוכל להגיע ליעדים הנדרשים, מאחר וכך גם נשלם קנסות.
בנימין רוטנברג: כשדיברו כאן על 40 יורו או 4 שקלים עוד לא דיברו על המימון של הקנסות.
בנימין רוטנברג: מאחר ולא נוכל להגיע ליעדים האלה בהעדר פסולת מן הסוג הזה, אזי יהיו פה קנסות שיושתו על הציבור והעלות שדיברנו עליה תהיה גבוהה הרבה יותר.
בנימין רוטנברג: זאת נקודה מספר אחת.
בנימין רוטנברג: המוצרים האלה מכילים הרבה מאוד מתכת.
בנימין רוטנברג: אנחנו יודעים מה ההתייחסות למתכת במדינת ישראל.
בנימין רוטנברג: המתכת נגנבת מיד על ידי אספנים ונברנים שעוסקים בזה.
בנימין רוטנברג: גם מהסיבה הזאת לא נצליח להגיע לפסולת הזאת שיש בה הרבה מתכת, לא משנה כמה שומרים נציב.
בנימין רוטנברג: גם משטרת ישראל לא מצליחה לשמור על פסי הרכבת במדינת ישראל, ודאי הרשויות המקומיות או אנחנו היבואנים לא נצליח לשמור על המתכת האת ולשים עליה את היד.
בנימין רוטנברג: אנחנו לא נוכל להגיע ליעדים האלה.
בנימין רוטנברג: יהיו קנסות כבדים שהציבור יצטרך לממן אותם.
בנימין רוטנברג: אנחנו לא חושבים שבמוצרים הגדולים האלה יש בעיה שמחייבת טיפול במובן של שלב האיסוף, משום שהמוצרים האלה אינם או שהם עוברים בשוק המשני מיד שנייה ליד שלישית.
כרמל שאמה-הכהן: באיזה שהוא שלב הם כן מגיעים לאשפה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך קשורים היבואנים לאשפה הזאת?
בנימין רוטנברג: יש את הרכיב של המתכת שנעלם מיד.
בנימין רוטנברג: לגבי הרכיבים האחרים יש את המשרד להגנת הסביבה שצריך לוודא ולאכוף שהטיפול בהם נעשה בצורה מסודרת.
בנימין רוטנברג: אנחנו היבואנים לא נוכל לשים על זה יד.
בנימין רוטנברג: המוצרים האלה פשוט אינם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה אם קניתי אצלך עכשיו מכונת כביסה חדשה ולא בא לי להתעסק עם אף אחד אחר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת לך לקחת את הישנה ולהביא לי את החדשה.
בנימין רוטנברג: מה שיקרה זה שהמוביל שיבוא לקחת את זה יסכים לעשות את ההובלה בחינם.
בנימין רוטנברג: הוא מיד ייקח את המקרר וימכור אותו למישהו אחר.
בנימין רוטנברג: יש הרבה מאוד חנויות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריכה להיות לך איזו שהיא אחריות אם זה מוביל שלך.
בנימין רוטנברג: אם זה מוביל שלי, אבל זה מקרה חריג ונדיר.
בנימין רוטנברג: בדרך כלל מישהו מרים טלפון לאלטע זאכן כזה שלוקח את המוצר ומוכר אותו.
בנימין רוטנברג: למוצרים האלה יש מחיר.
קריאה: למה אתה לא יכול לעשות בדיוק את ההסדר שעכשיו עושה משרד האנרגיה?
דן כרמלי: זה יעלה כסף.
דן כרמלי: זה יעלה מאות שקלים.
בנימין רוטנברג: זאת דוגמה בולטת בכל הדיון שלנו לכך שבהעדר נתונים אנחנו בעצם לא יודעים על מה אנחנו מדברים.
בנימין רוטנברג: אנחנו לא יכולים לדעת כמה באמת המוצרים הגדולים האלה נמצאים במצב של פסולת, לכמה מהמוצרים האלה ניתן להגיע בכלל, ואיזה סיכוי יש ליבואנים להשיג את היעדים לגבי המוצרים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: פסולת זו פונקציה של זמן.
כרמל שאמה-הכהן: יש נקודת זמן שכל המקררים האלה יהפכו לפסולת.
בנימין רוטנברג: מה אורך חיים של מקרר כזה?
כרמל שאמה-הכהן: זאת השאלה.
רז הילמן: אז הם נחטפים על ידי אותם גורמים שאוספים אותם באופן לא מסודר.
רז הילמן: לנו אין את היכולת לאכוף שהם לא ייאספו על ידי אותם גורמים.
בנימין רוטנברג: הנקודה של אורך השנים זה דבר מאוד חשוב.
בנימין רוטנברג: תראו מה קורה כאן.
בנימין רוטנברג: איך מחשבים את העמידה ביעד?
בנימין רוטנברג: לוקחים את המקררים שנמכרו ב-2013 לאוכלוסייה של 8 מיליון תושבים ומחפשים פסולת של מקררים שנמכרו לפני 15 שנה, שאז הייתה אוכלוסייה של 4 מיליון תושבים.
בנימין רוטנברג: איזה סיכוי בהינתן כל הפרמטרים שאמרתי יש ליבואנים להשיג את היעדים שמדברים עליהם?
בנימין רוטנברג: זה בעצם חוק להטלת קנסות לגבי המוצרים האלה שיגולגלו על הציבור.
בנימין רוטנברג: זה המשמעות של העניין.
דן כרמלי: אני רוצה להזכיר לאדוני ולחברי הכנסת שהדירקטיבה האירופית המליצה במהלך השנים של היישום למדינות החברות להחריג את מוצרי החשמל הביתיים הגדולים מתוך המכנה, מתוך סך כמות המוצרים, בדיוק מאותן סיבות שחברי, עו"ד רוטנברג, העלה.
דן כרמלי: אני רוצה לציין שהמוצרים האלה הם התורמים המרכזיים ליוקר המחייה שעלול להיווצר כתוצאה מהחוק הזה.
יהושע פדרסן: שמענו את ההערות האלו, אבל המשמעות בהתייחס להגדרה היא בעצם להחריג את התחולה של המכשירים הגדולים מהחוק.
יהושע פדרסן: לזה אנחנו לא מסכימים.