GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע פדרסן: אם אתם מתייחסים להיבט של מתי זה יוצא לשוק, אורך חיי המוצר, אז המקום להתייחס לזה הוא ביעדים, במסגרת סעיף 3 והיעדים, לא להחריג אותם מתחולת החוק.
יהושע פדרסן: המשמעות להחריג את זה פה בהגדרה היא להחריג את זה מתחולה החוק.
יהושע פדרסן: אנחנו מתנגדים.
יהושע פדרסן: אנחנו רוצים לשמור על המסגרת של ההגדרות והתוספת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נדלג על ההגדרה הזאת.
יהושע פדרסן: החרגת המכשירים הגדולים בטענה שיש להם כדאיות כלכלית היא לרעת היבואנים והיצרנים, כי אם יש גוף יישום מוכר שצריך לטפל בכל הפסולת ומחריגים את מה שיש לו ערך כלכלי גבוה, זה אומר שזה ייקר – אני לא יודע בכמה – את הטיפול בציוד האחר.
יהושע פדרסן: אתם מוציאים את מה שיש לו ערך כלכלי שיכול לסבסד את העלויות של הציוד היותר יקר.
דן כרמלי: אתה לא מתייחס לזה שאין לנו שליטה על זה.
דן כרמלי: זה לא יגיע אלינו בסוף.
יהושע פדרסן: דווקא זה יכול ליצור מצב שאחרי זה יגידו שיש קושי לטפל בציוד האחר שיש לו עלויות גבוהות כי החרגנו את מה שיש לו כדאיות כלכלית.
יהושע פדרסן: אנחנו חושבים שנכון להשאיר את זה בתוך המנגנון.
גלעד אוסטרובסקי: בניתוח ההשפעות הסביבתיות מפסולת אלקטרונית אחד המרכיבים הגדולים ביותר בהשפעות הסביבתיות השליליות הם גזי הקירור שנמצאים במקררים ובמכשירי קירור.
גלעד אוסטרובסקי: מהסיבה הזאת המלצת הדיון של האיחוד האירופי היא לא להחריג את המוצרים האלה.
גלעד אוסטרובסקי: צריך לשים דברים על דיוקם.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שברגע שיקום מנגנון ותהיה כדאיות כלכלית גבוהה לטפל במוצרים, אז מה שהולך היום לשוק משני בלתי מוסדר, עם הרבה פסולת שלא מטופלת.
מיכאל בן-ארי: הגז הוא לא ירוק?
גלעד אוסטרובסקי: הגז הוא ירוק בחלקו.
גלעד אוסטרובסקי: הרבה עדיין לא הוחלף.
גלעד אוסטרובסקי: גם בגזים החדשים יש עדיין בעיות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדלגים על ההגדרה "ציוד חשמלי ואלקטרוני".
כרמל שאמה-הכהן: נחזור אליה בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: "ציוד וסוללות"?
כרמל שאמה-הכהן: "קבוצת סיווג"?
כרמל שאמה-הכהן: אין הערה.
כרמל שאמה-הכהן: "קרן לשמירת הניקיון"?
אתי בנדלר: לאיזו שימוש ההגדרה הזאת, מר פדרסון?
יהושע פדרסן: בטיוטת החוק היה סעיף של ייעוד כספים לקרן.
אתי בנדלר: נדמה לי שההגדרה נשארה ללא שנעשה בה לאחר מכן שימוש.
יהושע פדרסן: אפשר להוריד את זה כרגע.
יהושע פדרסן: אני רק מזכיר שאם יהיה איזה שהוא שינוי בעמדה הזאת לגבי ייעוד קנסות, יהיה צריך להחזיר את ההגדרה הזאת לצורך הסעיף.
אתי בנדלר: בשלב הזה אפשר לדלג על זה, אדוני, זאת אומרת לא לאשר ולא לא לאשר.
כרמל שאמה-הכהן: "קרן לשמירת ניקיון" לא אישרנו, זה נשאר תלוי.
אתי בנדלר: זה נשאר פתוח בינתיים.
כרמל שאמה-הכהן: "רכב מנועי"?
כרמל שאמה-הכהן: "רשות מקומית"?
כרמל שאמה-הכהן: "שימוש חוזר"?
כרמל שאמה-הכהן: "השר" אין הערות.
כרמל שאמה-הכהן: "תשטיפים"?
אתי בנדלר: אני מפנה את תשומת הלב שבשלב הזה גם אין הגדרה של הוועדה.
אתי בנדלר: נדמה לי שיהיה בה צורך בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: אז נגיד ועדה.
ארטור הירשפלד: מה זה תשטיפים?
יהושע פדרסן: כהגדרתו.
ארטור הירשפלד: למכונות כביסה שעמדו בחוץ בגשם יש בעיה אקולוגית?
יהושע פדרסן: זאת הגדרה כללית שאנחנו משתמשים בה בדברי חקיקה שונים.
יהושע פדרסן: זה מונח מקצועי מקובל בעבודה של המשרד להגנת הסביבה.
יהושע פדרסן: זה כהגדרתו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מוסיפים את ההגדרה "ועדה".
אתי בנדלר: אני מניחה שהוועדה היא ועדת הכלכלה של הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: גמרנו את סעיף ההגדרות, למעט שתי הגדרות שנשארו בצריך עיון.
יהושע פדרסן: פרק ג': הוראות לעניין יצרנים ויבואנים.
יהושע פדרסן: סימן א': חובות יצרנים ויבואנים לעניין מיחזור של ציוד וסוללות 3.
יהושע פדרסן: חובת מיחזור פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני.
יהושע פדרסן: (א) יצרן ויבואן של ציוד חשמלי ואלקטרוני יבצעו, בכל שנה, מיחזור מוכר של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני בשיעור שלא יפחת מ-50 אחוזים מסך משקל הציוד החשמלי והאלקטרוני שמכר היצרן או היבואן באותה שנה, לאחר שהופחת מהמשקל האמור משקל פסולת הציוד החשמלי והאלקטרוני שהועברה לשימוש חוזר באותה שנה (בסעיף זה – יעד מיחזור הציוד החשמלי והאלקטרוני).
יהושע פדרסן: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), בתקופה שמיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013) עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018), יהיה יעד מיחזור הציוד החשמלי והאלקטרוני כמפורט להלן: (1) בשנים 2013 ו-2014 – 20 אחוזים; (2) בשנים 2015 ו-2016 – 30 אחוזים; (3) בשנים 2017 ו-2018 – 40 אחוזים.
יהושע פדרסן: (ג) ביצע יצרן או יבואן של ציוד חשמלי ואלקטרוני, השבה מוכרת של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני, יראו את הפסולת שהושבה כאמור, לעניין יעד מיחזור הציוד החשמלי והאלקטרוני, כאילו בוצע לגביה מיחזור מוכר, ואת עד לשיעור של 5 אחוזים מסך משקל הציוד החשמלי והאלקטרוני שמכר היצרן או היבואן באותה שנה.
יהושע פדרסן: (ד) בסעיף זה "משקל הציוד החשמלי והאלקטרוני" – למעט משקל סוללות ומצברים שהם חלק מהציוד בעת המכירה; 50% זה יעד כללי, אין פה יעד לפי קטגוריות אן קבוצות סיווג.
יהושע פדרסן: זה יעד כללי שבמובן מסוים מקל על היצרנים והיבואנים.
יהושע פדרסן: זה לא מוגדר 50% לפי קבוצות סיווג.
יהושע פדרסן: ה-50% הוא שווה ערך לשיעור היעדים בדירקטיבה האירופית המעודכנת.
יהושע פדרסן: נאמר פה קודם לגבי 65%.
יהושע פדרסן: יש שם יעד איסוף ויעד מיחזור מתוך מה שנאסף.
יהושע פדרסן: מתכונת היעדים היא מעט שונה, אבל השיעור של 50% הוא שווה ערך ליעדים בדירקטיבה האירופית.
יהושע פדרסן: הערה שלישית קשורה לסעיף (ד) החדש.
יהושע פדרסן: ללא התיקון הזה נוצר מצב שעל פסולת סוללות ומצברים שהייתה חלק מציוד אלקטרוני יש יעד סביבתי של 50% ולא היעד הסביבתי שמתאים לסוללות ומצברים כמו בסעיף 4, של 20%-35%.
אתי בנדלר: מר פדרסן, הערנו לכם אתמול שהמכנה שבסעיף קטן (א) אינו אותו מכנה כמו בסעיף קטן (ג).
אתי בנדלר: כשאנחנו מדברים על 50% יעדי מיחזור אנחנו מדברים על משקל הציוד החשמלי והאלקטרוני שמכר היצרן או היבואן לאחר שהופחת מהמשקל האמור משקל פסולת הציוד החשמלי והאלקטרוני שהועברה לשימוש חוזר באותה שנה.
אתי בנדלר: בסעיף 5, כשאתה מדבר על כך שניתן להכיר עד 5% בהשבה מוכרת כמיחזור, מדובר רק לסך הציוד החשמלי והאלקטרוני שמכר היצרן, לא מדובר על ההפחתה.
אתי בנדלר: זאת הערה ראשונה שאני מבקשת את ההתייחסות שלך.
אתי בנדלר: הערה שנייה היא לתוספת בסעיף קטן (ד): "למעט משקל סוללות ומצברים שהורכבו בציוד בעת המכירה".
אתי בנדלר: אני מציעה שיהיה שהיו כלולים בציוד בעת המכירה, כי אנחנו לא יודעים מתי הם הורכבו.
יהושע פדרסן: ההערה היא נכונה, לכן הצעתי שבמקום הורכבו יהיה שהן חלק מהציוד בעת המכירה.
יהושע פדרסן: ההערה הראשונה שלך נכונה.
יהושע פדרסן: בסעיף (ג) צריך בסיפא שהמכנה יהיה כמו בסעיף (א): "משקל הציוד החשמלי שמכר, לאחר ההפחתה של המשקל שעבר לשימוש חוזר".
יהושע פדרסן: הערה נכונה ומקובלת.
בנימין רוטנברג: לגבי סעיף קטן (א) שתי הערות.
בנימין רוטנברג: אנחנו מבקשים לקשור בין היעד לעמידה של הרשויות המקומיות בהתחייבויות שלהן הקבועות בסעיף 25.
בנימין רוטנברג: הסיבה לזה היא שאם הרשויות המקומיות אינן מבצעות הסדרי הפרדה לא ניתן לבצע את האיסוף, כי ליבואנים אין אפשרות להיכנס לתוך הרשות המקומית ולעשות מה שהם רוצים, הם תלויים לחלוטין ברשות המקומית.
בנימין רוטנברג: אני מציע להוסיף אחרי המילים "שמכר היצרן או היבואן באותה שנה", את המילים: "את תחומי האחראי לפינוי פסולת שעמד בהתחייבויותיו כאמור בסעיף 25", וזאת כדי ליצור את הזיקה בין מה שעושה הרשות המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: תגובת המשרד.
יהושע פדרסן: אנחנו מתנגדים להצעה הזאת פה ביעד המהותי.
יהושע פדרסן: היעד הוא כללי.
יהושע פדרסן: זה יוצר מצב שהתימרוץ הפוך מאשר לתמרץ את כל הגורמים לעשות את המאמצים כדי לאסוף.
יהושע פדרסן: זה בעצם משמר מצב קיים.
יהושע פדרסן: אם המצב הקיים הוא לא מספיק טוב לנו מבחינה סביבתית, אז זה דבר שמשמר מצב קיים ולא יוצר את התמריצים הנכונים בתוך המנגנון כדי לפעול ולהגיע ליעדים האלה.
יהושע פדרסן: יכול להיות שאפשר לתת לזה מענה במקום אחר ברמה המינהלית, לא ביעד המהותי שהוא לב החוק.
יהושע פדרסן: אנחנו מתנגדים לזה.
יהושע פדרסן: זה פשוט יעשה תימרוץ הפוך וישמר מצב קיים שהוא לא סביבתי ולא ראוי.
יורם הורביץ: יש סנקציות בחוק כנגד רשויות מקומיות כדי שיעמדו בחובות שלהן, יפעילו את ההסדרים ויבצעו את מה שהן צריכות לעשות.
בנימין רוטנברג: בדיוק כך, לכן זה לא שימור מצב קיים.
בנימין רוטנברג: אם יש סמכות למשרד להגנת הסביבה לאכוף על הרשות המקומית לבצע את מה שהיא צריכה, אז זה לא שימור מצב קיים.
בנימין רוטנברג: ברגע שתבצעו את האכיפה על הרשות המקומית והרשות המקומית תעשה את המוטל עליה, נצטרך לעמוד ב-50% מהכמות.
יהושע פדרסן: אנחנו לא רואים בעיה בהגדרת היעד.
בנימין רוטנברג: ברגע שאתה אומר שיש שימור מצב קיים אתה בעצם אומר שהמשרד להגנת הסביבה לא יבצע פעולות אכיפה מתוקף סעיף 25.
יהושע פדרסן: זה לא מה שאמרתי.
יהושע פדרסן: יש סנקציות רבות.
יהושע פדרסן: על כל סעיפי החוק יש סנקציות פליליות, עם אפשרות לעיצומים כספיים גם על רשויות מקומיות.
יהושע פדרסן: הרשויות יקיימו את החוק.
יהושע פדרסן: אני בטוח שהרשויות המקומיות יקיימו את החוק והמשרד יאכוף עליהן.
יהושע פדרסן: מבחינת ההסדר, מבחינת הכללים שנקבעים בהסדר בחקיקה ראשית יש את כל האמצעים לאכוף את כל ההסדרים.
בנימין רוטנברג: אמצעים יש, אבל לגבי חוק האריזות כבר חלפה שנה מאז המועד שהרשות המקומית הייתה צריכה לקבוע הסדרי הפרדה.
בנימין רוטנברג: עוד לא קרה שום דבר.
בנימין רוטנברג: המשמעות של הדברים היא להטיל קנסות על היבואנים מבלי שהרשויות המקומיות עושות משהו או שהמשרד להגנת הסביבה אוכף את החובות המוטלות על הרשויות המקומיות.
יהושע פדרסן: כמה קנסות הוטלו עד עכשיו?
בנימין רוטנברג: התיאורים שאתה מתאר נכונים אבל תיאורטיים לגמרי.
יורם הורביץ: בני, הרי לא הוטלו קנסות.
יורם הורביץ: אנחנו מבינים שההיערכות הייתה יותר ארוכה ממה שהמחוקק נתן, לכן גם מדיניות האכיפה התנהלה בהתאם.
יורם הורביץ: זאת לא סיבה עכשיו לבוא ולהפחית את היעדים בהנחה שהרשויות לא יעמדו.
יורם הורביץ: אנחנו נדאג שהרשויות יעמדו בחובות שלהן ויאפשרו לכם לעמוד ביעדים שלכם.
יהושע פדרסן: הרשויות בעצמן יעמדו בהוראות החוק.
בנימין רוטנברג: מהדברים שנאמרים כאן ברור שהקנס והיעד על היבואנים הוא אוטומטי.
בנימין רוטנברג: הכל מותנה במשהו שלא תלוי בנו, וזה אם המשרד להגנת הסביבה מבצע אכיפה על הרשויות המקומיות.
בנימין רוטנברג: בחוק מקביל זה לא קורה, למרות שהקנסות בסופו של דבר הוטלו.
בנימין רוטנברג: זאת בעיה שלא נפתרת כאן.
בנימין רוטנברג: אני לא מבין מדוע יש סיבה לחזור בחוק נוסף על טעות שכבר נעשתה.
בנימין רוטנברג: צריך לפתור את זה.
מירה סולומון: כמובן שאנחנו מצטרפים לדברים שאומר ג'וש.
מירה סולומון: צריך לזכור שהאיסוף שמוטל על הרשויות המקומיות הוא איסוף מהמגזר הביתי של פסולת אלקטרונית.
מירה סולומון: זה רכיב מאוד לא..
דן כרמלי: המאסה הקריטית היא 80%.
דן כרמלי: אנחנו עשינו עבודה.
מירה סולומון: כאשר מדובר ביעדים זה לא משהו שאי אפשר להתייחס אליו בפרופורציה הראויה לו.
מירה סולומון: הרשויות המקומיות מעוניינות בקידום הצעת החוק הזאת, מעוניינות לקיים אותו.
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר הערות כלליות.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא באשמתה הרשות מתרשלת או לא עושה את מה שהיא צריכה לעשות אפילו ב-80% מהפסולת הביתית או ב-40%, זה דבר שמקשה לעמוד ביעד.
כרמל שאמה-הכהן: אין להם משהו שהם יכולים לעשות כדי לעמוד ביעד.
כרמל שאמה-הכהן: איזה סוג של תימרוץ.
כרמל שאמה-הכהן: ..?
גדי בוקסנבאום: כנ"ל בחוק האריזות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא דנים עכשיו בחוק האריזות.
גדי בוקסנבאום: בסדר, אבל זה אותו דבר.
מירה סולומון: התחושה שלנו היא הפוכה במידה מסוימת.
מירה סולומון: הגוף המוכר מחויב להציג תכנית עסקית במסגרת תנאי ההכרה שלו.
מירה סולומון: בתכנית העסקית הזאת הוא מדבר על היעדים שלו, איך הוא מתקשר ובאיזו צורה מבחינה אסטרטגית.
מירה סולומון: הרשות המקומית אמורה לבצע וליישם את החוק באופן מידי.
מירה סולומון: מבחינת איך שאנחנו רואים את הדברים, החוק הזה, לפחות לפי ההוראות שלו כרגע, יכול להביא למצב שיש רשויות מקומיות שיבצעו הסדרים של איסוף ופינוי של פסולת אלקטרונית כשאין להן עדיין התקשרות עם גוף מוכר.
כרמל שאמה-הכהן: זה צד אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על הצד שהרשות לא תעשה.
כרמל שאמה-הכהן: איך הם יתפקדו במצב כזה?
מירה סולומון: אנחנו מדברים על רשות אחת מתוך 256 רשויות.
מירה סולומון: אנחנו מדברים על יעדי מיחזור שהם לא יעדים של 100%.
מירה סולומון: לא ראוי, לדעתנו, להפוך את נטל האחריות.
מירה סולומון: העיקרון של מזהם משלם ואחריות יצרן מורחבת הוא רעיון ראוי.
כרמל שאמה-הכהן: את מייצגת את הרשויות, אני שואל את המשרדים.
מילכה כרמל: אני רוצה רק להוסיף שהרשויות המקומיות מחויבויות ב-100% הפרדה.
מילכה כרמל: על התעשיינים מוטלת פריסה ארוכה של 20%,30% ו-40%.
מילכה כרמל: אולי נחיל את זה גם על הרשויות המקומיות כך לא שיהיה פה ויכוח.
אורן תמיר: אי עמידה ביעדי מיחזור זו עבירה פלילית על פי החוק המוצע.
אורן תמיר: כאשר יש מישהו שמכשיל את העמידה ביעדי המיחזור יש דוקטרינות כלליות במשפט הכללי שמדברות על ניתוק הקשר הסיבתי, כלומר שצריך איזו שהיא התנהגות ותוצאה.
אורן תמיר: אתה צריך יחס של זיקה.
דן כרמלי: אתה מצפה שהמגזר העסקי יתחיל להתנהל עכשיו בבתי משפט בהליכים פליליים?
אורן תמיר: אם יש גורם שמתערב ומכשיל את העמידה ביעדי המיחזור.
אורן תמיר: הדין הכללי מספק פתרון למצבים האלה.
יערה למברגר: לא יוגש כתב אישום.
יערה למברגר: זה לא שאתה תגיע למשפט.
יערה למברגר: היושב-ראש התייחס לרשלנות.
יערה למברגר: העבירות הפליליות פה הן עבירות של יסוד נפשי של מודעות.
יערה למברגר: אין פה עבירות של יסוד נפשי של רשלנות, לכן הבעיה הזאת.
אתי בנדלר: את יודעת שדווקא בעיצומים הכספיים לא בודקים כלל את היסוד הנפשי, זה שיקול דעת המשרד בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: למשרד יש פתרון לעניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא חושב שאפשר לצפות ממישהו כשהחוליה לפניו לא מתפקדת שיעמוד ביעדים בכל מקרה.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להנמיך את היעדים, כלומר לשקלל את הסיכון ולהנמיך את היעדים.
יהושע פדרסן: אנחנו מתנגדים למצב שבו היעד המהותי בסעיף 3..
כרמל שאמה-הכהן: פחות מטריד אותי היעד ב-(א).
כרמל שאמה-הכהן: זה יעד שנכנס רק ב-2019.
כרמל שאמה-הכהן: עד 2019 אם יראו שהרשויות כושלות אפשר יהיה לתקן את החקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו הרבה תהליכים עד אז.
כרמל שאמה-הכהן: זה המון זמן.
כרמל שאמה-הכהן: היעדים הראשונים הם יעדים..
אתי בנדלר: השאלה אם 2013 זה בכלל זמן סביר להיערכות כדי להכין איזה שהם יעדים.
יהושע פדרסן: העניין של המועדים פרוס כדי לאפשר עמידה הדרגתית, בניית המערכות ועמידה ביעד הסופי.
יהושע פדרסן: אם יש מקום להתייחס לזה זה יהיה במסגרת שיקול דעת המנהל.
יהושע פדרסן: אני מזכיר שכיוון אפשרי זה מה שיש בסעיף 20 בחוק האריזות, שמאפשר איזו שהיא סמכות מינהלית למנהל לשקול נסיבות ספציפיות, לא ביעד הכללי שהוא לב החוק.
יהושע פדרסן: זה כיוון שנראה יותר מתאים להתייחס, להתמודד אם יש רשות מקומית ספציפית, בשנה ספציפית, בנסיבות מסוימות שלא איפשרה לגוף מוכר לעבוד, למרות שאם רשות מקומית אחת לא עובדת זה יעד איסוף כללי שנאסף מכל הארץ.
יהושע פדרסן: לא בהכרח ברור מה ההשפעה של רשות מקומית אחת שלא פועלת על כל היעד.
יהושע פדרסן: כיוון אפשרי זה משהו שדומה לסעיף 20 בחוק האריזות, שנותן סמכות למנהל לעשות הפחתה במקרים ספציפיים ובנסיבות ספציפיות.
יורם הורביץ: התשובה היא תשובה כפולה.
יורם הורביץ: יש את הסמכות שאפשר להכניס שלא נמצאת, יש את מדיניות האכיפה ויש את שיקול הדעת של המנהל כפי שהוא היום .
יורם הורביץ: כפי ששיקול הדעת היום מבוצע ואין אכיפה למרות שיש חריגה מהוראות החוק גם של הרשויות וגם של מפעלים, כך גם יהיה לגבי חוק פסולת אלקטרונית.
דן כרמלי: איך מפעלים יכולים?
דן כרמלי: שום רשות במדינת ישראל.
יורם הורביץ: דן, לכן אין אכיפה.
יורם הורביץ: אתם מתארים פה איזה שהוא רגולטור חסר כל שיקול דעת.
דן כרמלי: אי אפשר לייצר חוק, להגיד שאתם יודעים שאתם לא ערוכים ולעשות את אותה טעות.
יורם הורביץ: אנחנו לא רוצים ליצור מערכת תמריצים שלילית.
יורם הורביץ: יש את הפתרון שקיים בחוק האריזות.
דן כרמלי: גם באירופה, אדוני היושב-ראש, ביישום של הדירקטיבה האירופית בכל המדינות ב-12,13 השנים הראשונות היה יעד מיחזור flat של 20% לעניין איסוף.
דן כרמלי: היה ברור שזה מנגנון שצריך ללמוד.
כרמל שאמה-הכהן: 12 שנים?
גלעד אוסטרובסקי: הדירקטיבה הזאת היא רק בת 5.
דן כרמלי: זה לא נכון מה שאתה אומר.
דן כרמלי: יש לנו אסמכתאות מכל רשימת המדינות.
דן כרמלי: יש לנו עבודה מסודרת בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: האם מקובלת ההערה האחרונה?
יורם הורביץ: לוח הזמנים.
כרמל שאמה-הכהן: מה שהוא אמר נכון או לא נכון?
יורם הורביץ: לגבי המועדים היותר ארוכים אני לא יודע להגיד כמה שנים.
יורם הורביץ: אנחנו יכולים לרווח את היעדים ולדחות את הכניסה לתוקף בתקופה מסוימת.
רז הילמן: לגבי הנקודה הקודמת אני לא מבין את החשש.
רז הילמן: אין פה שום הפחתת נטל מאיתנו.
רז הילמן: הנטל קיים עלינו בצורה מלאה.
רז הילמן: הבקשה שלנו אומרת שאם גורם שלישי לא עבד כמו שצריך לעבוד, אז המשרד להגנת הסביבה יעשה את מה שהוא צריך לעשות, ידאג שהגורם השלישי יעבוד כמו שהוא צריך לעבוד ואנחנו נעמוד בכל היעדים, בכל האחוזים שייקבעו.
רז הילמן: אנחנו לא מתנערים פה משום אחריות.
יהושע פדרסן: אתם מבקשים שינוי בהגדרת היעד המהותי ב-3(א).
רז הילמן: בכל מה שלא תלוי בנו.
רז הילמן: אנחנו מצפים שגם הגופים האחרים יפעלו.
רז הילמן: אני לא מבין את החשש.
מילכה כרמל: מבחינתנו אם מכניסים את הרשויות המקומיות ליעדים מטילים עליהן את אחריות היצרן.
מילכה כרמל: אנחנו לא היצרן פה.
חיים ישר: אין פה הצעה להכניס את הרשויות ליעדים.
מילכה כרמל: את האחריות.
חיים ישר: גם לא את האחריות.
חיים ישר: כל מה שאנחנו רוצים זה שהאחריות שלנו תהיה אך ורק ברשויות שמקיימות את החובות שלהן.
חיים ישר: אני חושב שזאת דרישה לגיטימית.
מילכה כרמל: זה נראה לי ברור מאליו כי יש סעיף של עיצומים כספיים.
חיים ישר: אם זה ברור צריך לרשום את זה.
חיים ישר: זה ממש לא מופיע שם.
כרמל שאמה-הכהן: איך מבהירים את הנקודה?
מילכה כרמל: או שהחוק מדבר על אחריות יצרן מורחבת, או שיש אחריות יצרן משותפת יחד עם השותפים.
דן כרמלי: את משתמשת במושג שבאירופה יישמו אותו אחרת.
דן כרמלי: כאן חילקו את העניין של ציוד אלקטרוני ל-2.
דן כרמלי: יש אחריות לרשות המקומית גם בצד המימוני וגם בצד התפעולי עד רמת האיסוף וריכוז המוצרים.
דן כרמלי: אחר כך היבואן נכנס לתמונה.
דן כרמלי: כך זה עובד.
מירה סולומון: לפחות בהקשר של ההיבט המימוני אנחנו חולקים עליך.
דן כרמלי: גם התפעולי וגם המימוני.
דן כרמלי: יש לנו דוגמאות להראות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שיש פה איזו שהיא בעיה שצריך לפתור.
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה להוסיף ליעדים.
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה להעיר נקודה שהעירו אותה גם בנושא של המטרות.
גלעד אוסטרובסקי: בדירקטיבה האירופית יש יעד איסוף של 65%.
גלעד אוסטרובסקי: יעד המיחזור מתוכו הוא 75%,80%.
גלעד אוסטרובסקי: יש יעד איסוף נפרד.
כרמל שאמה-הכהן: 50% בסוף.
גלעד אוסטרובסקי: בדיוק.
גלעד אוסטרובסקי: זה בסדר.
גלעד אוסטרובסקי: אם אנחנו נשארים עם ההגדרה כפי שהיא כרגע שאומרת שהמיחזור הוא מה שנכנס בשערי המפעל והפחת ודברים שלא ממוחזרים נספרים בסופו של דבר כממוחזרים, אז יש פה הפחתה באופן מעשי בכמה שממוחזר.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שצריך לתת על זה את הדעת.
גלעד אוסטרובסקי: לגבי זמן ההיערכות.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו נמצאים היום בתחילת השליש השני של 2012.
גלעד אוסטרובסקי: אם תהליך החקיקה יתקדם במהירות אני חושב ש-2013 זה זמן סביר.
גלעד אוסטרובסקי: צריך להגיד שיש התעוררות של איסוף פסולת אלקטרונית מעסק לעסק.
גלעד אוסטרובסקי: יש מיזמים במרחב העירוני, כמו בנס ציונה ובמקומות אחרים.
דן כרמלי: בשכונה שלי בנס ציונה בלבד.
דן כרמלי: יש 3 שכונות במדינת ישראל.
גלעד אוסטרובסקי: יש איסוף נרחב מעסקים.
גלעד אוסטרובסקי: אם מסתכלים על ההתפלגות של איסוף פסולת אלקטרונית למיחזור באירופה אפשר לראות שהמרכיב העירוני הוא מרכיב חשוב שמהווה חמישית או רבע מכלל האיסוף.
גלעד אוסטרובסקי: אני מסכים עם הדאגה שאתם מביעים.
גלעד אוסטרובסקי: אני לא חושב שהתיקון צריך להיות.
גלעד אוסטרובסקי: צריך לראות איך מבטיחים שרשויות ייכנסו לתהליך.
גלעד אוסטרובסקי: זה לא צריך להיות בסעיף הזה.
גלעד אוסטרובסקי: צריך להבטיח שהן יהיו בתוך התהליך.
יהושע פדרסן: אפשר להציע משהו מקביל לסעיף 20 בחוק האריזות, שנותן סמכות למנהל, מאפשר לו בנסיבות מסוימות לעשות הפחתה.
יהושע פדרסן: אנחנו מוכנים להציע איזו שהיא הצעה.
יהושע פדרסן: זה פשוט לא נמצא בסעיף הזה של 3(א).
יהושע פדרסן: זה מקום מתאים לתת התייחסות למקרים מסוימים, לא ביעד המהותי שזה אפריורי על כל הרשויות המקומיות ועל יעד המיחזור כולו.
יהושע פדרסן: פה זה יכול להתייחס לתקופה מסוימת שזה עובד ולתקופה אחרת שלא.
יהושע פדרסן: זה עושה את הערכה הזאת פר שנה.
רז הילמן: ההצעה הזאת אומרת שלמשרד להגנת הסביבה לא תהיה איזו שהיא אחריות ואם הוא ירצה הוא יפחית.
רז הילמן: מה שאנחנו אומרים זה לא רק שעל היצרנים ועל היבואנים יש חובות והם חייבים לעשות אותן, גם המשרד להגנת הסביבה אם יש לו אחריות לאכוף על הרשויות המקומיות הוא צריך לדאוג לאכוף.
רז הילמן: אם הוא לא ידאג לאכוף יהיה פחות מיחזור.
רז הילמן: מה שאתה אומר לא מייצר את זה.
יהושע פדרסן: המשרד להגנת הסביבה יאכוף ויישם את החוק.
יהושע פדרסן: אנחנו מדברים פה על הכללים.
רז הילמן: אם זה כך לא צריכה להיות בעיה עם ההצעה שלנו.
יהושע פדרסן: אנחנו מתנגדים לשינוי ההגדרות של יעד המיחזור, שהוא היעד המהותי ב-3(א).
יהושע פדרסן: יש נסיבות מסוימות או דרכים להתמודד.
יהושע פדרסן: יש סנקציות, יש חובות על הרשויות המקומיות לאורך כל השרשרת.
יהושע פדרסן: אנחנו קובעים פה את כללי המשחק.
יהושע פדרסן: יש פה הסדרים ראשיים בחוק ראשי.
יהושע פדרסן: אנחנו לא מדברים כרגע על יישום החוק שייקח זמן.
רז הילמן: זה נגזר מזה.
רז הילמן: כל עוד תבצעו את מה שצריך והרשויות המקומיות יבצעו את מה שצריך, לא פגעת ביעד שאתה רוצה להשיג אותו והכל בסדר.
רז הילמן: אנחנו רק אומרים אם לא עשית את מה שצריך או הרשויות המקומיות לא עשו את מה שצריך.
רז הילמן: זה כל מה שאנחנו אומרים.
יורם הורביץ: אדוני היושב-ראש, אני חושב שנתנו תשובה ב-3 מישורים לטענה הזאת.
יורם הורביץ: פעם ראשונה באכיפה, פעם שנייה בסמכות מינהלית למנהל להקטין את הכמות עליה חלה.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי התאריכים?
יורם הורביץ: לגבי התאריכים אנחנו מוכנים להאריך את המועדים.
יורם הורביץ: לגבי כמה אנחנו מתייעצים בינינו.
בנימין רוטנברג: הייתי מבקש שעל סעיף 3(א) יוצבע אחרי שהמשרד יציג את הפתרון שהוא מציע.
בנימין רוטנברג: אני מבקש להעיר עוד הערה לסעיף קטן (א).
בנימין רוטנברג: אני מבקש להחריג מתוך הכמות הנספרת את אותה כמות פסולת שנעלמת על ידי גורמים פיראטיים או איסוף פיראטי.
בנימין רוטנברג: קודם אני אסביר את הבעיה, אחר כך את הפתרון שאני מציע.
בנימין רוטנברג: הבעיה בתחום הזה, בעיקר בפסולת שיש בה הרבה מתכת, היא שהמוצרים האלה נגנבים ויש שוק פיראטי גדול.
בנימין רוטנברג: אם לא נתייחס לכמות הזאת אנחנו שוב קונסים את היבואנים בקנסות שיגולגלו על הצרכן.
בנימין רוטנברג: ההצעה היא לגרוע.
בנימין רוטנברג: צודקת היועצת המשפטית של הוועדה ששאלה איך יודעים.
בנימין רוטנברג: פה אנחנו מוכנים "למסור" את גורלנו בידי המנהל שממונה על אכיפת החוק.
בנימין רוטנברג: המנהל יקבע בכל שנה כשהוא בא לחשב את העמידה ביעד על פי הקריטריונים שייקבעו בתקנות ואחרי שיוכיחו לו מה היא אותה כמות שנעלמה.
בנימין רוטנברג: הדברים האלה ניתנים לבירור ולבדיקה.
בנימין רוטנברג: אני מציע שנוסיף בסיפא שתופחת אותה כמות שיקבע המנהל בהתאם לאמות מידה כמפורטות בתקנות, ואז אנחנו לא סתם נטיל על היבואנים קנסות בגין פסולת שהם לא יכולים להגיע אליה.
בנימין רוטנברג: זאת הבקשה בעניין הזה.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שזאת בקשה בלתי אפשרית שפוגמת בהגשמת יעדי החוק.
בנימין רוטנברג: למה?
בנימין רוטנברג: זה בסמכות המנהל לקבוע בסופו של דבר.
גלעד אוסטרובסקי: מכיוון שהיא יוצרת תמריצים לנתיבי מילוט כאלה.
גלעד אוסטרובסקי: היא מבקשת למדוד דברים שהם בלתי ניתנים למדידה.
חיים ישר: היא יוצרת תמריצים לרשות המקומית להתמודד עם השוק הזה.
מיכאל בן-ארי: אני רוצה להעיר על העניין הזה של אופן האיסוף.
מיכאל בן-ארי: הדברים מכוונים בעיקר למי שאמור לאכוף את החוק.
מיכאל בן-ארי: נתקלנו עד היום בסוג של מקבילה, שזה כל העניין של חוק המיחזור.
מיכאל בן-ארי: יש לנו פה ניסיון לא מי יודע מה מוצלח של השתלטות גורמים פליליים ברמות שונות שנכנסו לתוך הנישה הזאת.
מיכאל בן-ארי: שם יעדי המיחזור הם לא כל כך דרקוניים כמו שמדובר פה בעניין של יעדי המיחזור והיכולת לסחוט בסופו של דבר את מי שאמור לספק את יעדי המיחזור.
מיכאל בן-ארי: אני חושב כמו המשרד שצריך למחזר, אם כי אני חייב לומר - אני גם אזרח במדינת ישראל חוץ מאשר חבר כנסת - שאני לא רואה את התופעה הנרחבת הזאת של פסולת אלקטרונית זרוקה ומושלכת ברחובות.
מיכאל בן-ארי: אם אני היום מוריד – אני שומע את זה גם מאחרים- משהו מהבית שלי שנמצא באיזה ישוב נידח שבסך הכל יש בו 7000 תושבים איפה שהוא בשומרון, אז יש איש אחד שאוסף את זה.
מיכאל בן-ארי: אני כל הזמן אומר לראש המועצה שצריך לשלם לאיש כי הוא עושה את העבודה.
מיכאל בן-ארי: הוא אוסף את החומרים האלה ומוכר לכל הכפרים הערביים.
מיכאל בן-ארי: מדובר במיקרוגל, בעגלת תינוקות או בכל דבר אחר שנזרק מהבית והפך להיות חסר שימוש.
מיכאל בן-ארי: מישהו צריך לשכנע שמדובר בצורך גדול.
מיכאל בן-ארי: שאלו אותי עכשיו מה אני עושה עם מקרר ישן.
מיכאל בן-ארי: אני פרסמתי ב"אגורה" שיש לי מקרר ישן שאני רוצה למסור.
מיכאל בן-ארי: אני רוצה לומר לכם שלא עברו שעתיים ונוצר קשר.
מיכאל בן-ארי: יותר מזה, החלפתי לאשתי את הרדיו באוטו.
מיכאל בן-ארי: אחרי שפרסמתי ב"אגורה" בא מישהו שמכיר מישהו ולקח את זה.
מיכאל בן-ארי: זה לא נזרק לרחוב בשורה התחתונה.
ארטור הירשפלד: ואם המקרר הוא לא תקין?
מיכאל בן-ארי: גם את הלא תקין.
מיכאל בן-ארי: למה לא נוצרה חלופה אחרת?
מיכאל בן-ארי: למה שלא יוטל מס נוסף על מי שמביא את מוצרי האלקטרוניקה האלה והמדינה תקים רשות ממלכתית שתיתן תעסוקה לאנשים שהמדינה רוצה לתת להם תעסוקה, כמו לאוכלוסיות חלשות, בצורה מסודרת, קבועה?
מיכאל בן-ארי: הדבר הזה בסופו של דבר יביא לכל מיני אריות, שלא לומר תנינים, שישתלטו על הענף החדש הזה, יעסיקו אנשים – זאת אחת ההסתייגויות שלי בעניין הזה - שמדינת ישראל אין לה אינטרס לפרנס אותם.
מיכאל בן-ארי: אין לה אינטרס לפרנס את המסתננים מאריתריאה או שוהים בלתי חוקיים כאלה ואחרים.
מיכאל בן-ארי: יש לה אינטרס לתת עבודה לאוכלוסייה החלשה שלנו.
מיכאל בן-ארי: זה משלח יד שיכול להתאים להם.
מיכאל בן-ארי: זה יכול להתאים כמשלח יד לסטודנט שסיים עכשיו תעשייה וניהול או סיים מהנדס מכונות ונמצא כרגע בפיזור של קורות חיים.
מיכאל בן-ארי: הוא יכול למצוא עבודה לחצי שנה, לשנה במקום כזה.
מיכאל בן-ארי: הוא לא יקבל את העבודה כי ייקחו את הזולים ביותר.
מיכאל בן-ארי: מה עושים?
מיכאל בן-ארי: זורקים את זה על קבלנים.
מיכאל בן-ארי: מכריחים אותם בצורה דרקונית להסתדר איתם.
מיכאל בן-ארי: הם יהיו צריכים להיות נסחטים על ידי אלה שישתלטו על הענף הזה.
מיכאל בן-ארי: אם כוונתו של החוק טובה התוצאה תהיה שמישהו מאוד ייהנה.
מיכאל בן-ארי: עולה לי פה אסוציאציה של כל הסיפור של האפודים הזוהרים שלמישהו היה חומר צהוב יותר מידי מיותר ומתוך כך הלך ונבנה איזה חוק.
מיכאל בן-ארי: יכול להיות שהדמיונות שלי מופלגים.
לאה ורון: האפודים הזוהרים נבדקו על ידי הוועדה.
לאה ורון: היצרנים וגם היבואנים היו.
מיכאל בן-ארי: לא התכוונתי ללחוץ על יבלת של איש.
לאה ורון: זו לא יבלת, אלו עובדות.
מיכאל בן-ארי: לא הייתה יבלת, הכל בריא ותקין.
מיכאל בן-ארי: הדבר הזה יכול לתת לארגוני פשע לסוגיהם מקום להתגדר בו, לסחוט את התעשיינים למיניהם שיש להם את האינטרס שלהם.
מיכאל בן-ארי: הם יוצרים פה אשפה.
מיכאל בן-ארי: הם צריכים לשלם על האשפה.
מיכאל בן-ארי: בוא נקנוס אותם על האשפה.
מיכאל בן-ארי: המדינה מתמחרת את המיחזור ב- 12%15%.
מיכאל בן-ארי: שמישהו יתמחר את זה בצורה הזאת.
מיכאל בן-ארי: אם היה פה נציג המשטרה הייתי שואל אותו אם העניין הזה של הקבלנים עבד, עובד או שזה נותן תעסוקה למעשי הרצח שבין משפחה זו לזו.
מיכאל בן-ארי: האם זה מה שעשינו?