GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן כהן סעד: אני צריכה להחזיר גם את החזור?
אתי בנדלר: תצטרכי להחזיר אותו הביתה, זה הרעיון.
אתי בנדלר: אחרת הוא יהיה תקוע.
אתי בנדלר: הוא בדרכו לניו-יורק, אין לו איך להגיע לניו-יורק.
אהוד שבתאי: מה קורה אם הוא יצא מניו-יורק בדרכו לישראל?
אתי בנדלר: כן, ו?
אהוד שבתאי: ובציריך – לאיפה אני מחזיר אותו?
אהוד שבתאי: עכשיו יש איזושהי - - -
אתי בנדלר: לניו-יורק.
אתי בנדלר: אם אתה לא מסוגל למצוא לו דרך להגיע לארץ.
אהוד שבתאי: אבל זה נוסע ישראלי שאמור לחזור חזרה לתל-אביב.
תמר קלהורה: בטח שלא תחזיר אותו.
תמר קלהורה: תמצא לו בית מלון ותמצא לו טיסה למחרת ליעד.
אהוד שבתאי: בסדר גמור, אבל בינתיים, מה אני מחזיר לו?
אהוד שבתאי: אני מחזיר לו את כל הנתיב?
אהוד שבתאי: יכול להיות שעולה כאן שצריך להחזיר לו את כל מחיר הכרטיס כי הוא יצא מתל-אביב דרך ציריך, דרך ניו-יורק וחזרה לתל-אביב.
אהוד שבתאי: הכוונה היא לאותו כיוון טיסה.
קרן כהן סעד: מדובר רק על - - - שבוטל באותו כיוון טיסה.
קרן כהן סעד: זו הכוונה.
אהוד שבתאי: באותו כיוון טיסה.
יוסי פלד: להוסיף את כיוון הטיסה?
אתי בנדלר: ממש לא, כי בדוגמא שניתנה למי שטס לאיסלנד והגיע עד לפראג, ונתקע בפראג – זה לא היעד שלו.
אתי בנדלר: הוא חוזר לארץ.
קרן כהן סעד: אנחנו מדברים על הדרך חזרה.
דוד שפרכר: זה כולל את כל הכרטיס?
קרן כהן סעד: לא, ממש לא, כמו בדיני אירופה, ממש לא כולל את החזור.
דוד שפרכר: גברתי, אני - - -
יוסי פלד: לא לשם הולך החוק.
אתי בנדלר: אני לא יודעת לאן הולך החוק.
יוסי פלד: - - - להביא את החוק למקרים - - -
קרן כהן סעד: לא בוטל אבל החזרה, מה הקשר לחזרה?
אתי בנדלר: אתה יודע מה, לא ענן אפר.
אתי בנדלר: בן אדם טס ליעד סופי עם חניית ביניים.
אתי בנדלר: אני מעוניינת להגיע ליעד מסוים.
אתי בנדלר: זה הכרטיס שקניתי עם חניית ביניים.
אתי בנדלר: אם בוטל החלק השני אחרי חניית הביניים ואתם לא לוקחים אותי לאותו יעד, תחזירו אותי הביתה.
אתי בנדלר: מה אתם רוצים שאני אעשה?
כרמל שאמה-הכהן: רק שאלה, ומה קורה אם אני כבר בחזור מניו-יורק דרך לונדון לישראל ותקעו אותי בלונדון, לפי הסעיף הזה?
יוסי פלד: היתה נחיתת ביניים, היה מזג אוויר גרוע?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא משנה למה.
רון חלפון: אם הצליחו להחזיר אותך לתל-אביב, אז הכול בסדר.
רון חלפון: אם הם לא מצליחים להחזיר לתל-אביב, הם צריכים להשיב לך את כל הטיסה – מניו-יורק עד תל-אביב.
יוסי פלד: אבל אין כזה מקרה.
רון חלפון: ואם אין מקרה אז לא מחזירים.
אתי בנדלר: זה יהיה, אגב, במקרה של אחת משתיים: הטיסה התעכבה יותר משמותר או התעכבה יותר משמונה שעות ולא נתנו לך כרטיס טיסה חלופי - - -
דוד שפרכר: אני רק אומר שעמדתי גם כן היתה עמדת יועצים משפטיים של חברות תעופה זרות פה בארץ, ועורכי הדין הישראלים גם והחברות האלה כן החזירו את הנוסעים וכן החזירו את כל הכספים.
דוד שפרכר: כלומר, המנגנון הזה הוא לא איזשהו מנגנון שקיים רק בבריסל או בפריז.
דוד שפרכר: המנגנון הזה באמת פועל, ואני כבר הפעלתי אותו.
כרמל שאמה-הכהן: בהפסקה בדיון תיצמד לאחד המאבטחים.
סלעית קולר: הרעיון הוא שאין יכולת להסיע אותו ליעד.
סלעית קולר: הרעיון הוא שאין יכולת.
סלעית קולר: בסיטואציה שהוא מתאר לא היתה יכולת להטיס אותו ליעד ולא היתה יכולת לעשות עם זה שום דבר, ולכן נוצר המצב הזה.
סלעית קולר: אם יש יכולת להטיס ליעד, אז צריך להיות ברור שאם יש יכולת להטיס ליעד, שהם צריכים להעדיף להטיס אותו ליעד.
סלעית קולר: ואז אתה מונע חלק גדול מכל הבעיה שיש להם עם ההחזרה וכל הדברים האלה, מכיוון שהם באים ואומרים: הטסתי אותם ליעד, יש לי יכולת להטיס אותו ליעד, ואני צריך לפצות אותו ולהחזיר לו כספים, אז אני כבר אעדיף לא לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על הסעיף עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: מי שאוכל, אסור לו להצביע.
כרמל שאמה-הכהן: אחמד טיבי לא משתתף בהצבעה.
אתי בנדלר: סעיף 4.
איתן כבל: אני יכול להחליף שדה?
איתן כבל: ועדה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: לא, תישאר פה, אנחנו צריכים אותך.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו סעיף קצר סוף-סוף.
אתי בנדלר: "אחריות מפעיל טיסה או מארגן – מפעיל טיסה או מארגן שאין בינו ובין הנוסע התחייבות חוזית והנוסע מקבל ממנו שירות, יראו אותו, לעניין חוק זה, כמי שמקיים את ההתחייבויות החוזיות מטעם האדם או הגוף שהנוסע התקשר עמו בחוזה".
אתי בנדלר: סעיף זה בא להגן על מפעיל טיסה גם אם החוזה לא נקשר איתו ישירות, אבל הוא מבצע בפועל את ההתחייבויות.
אתי בנדלר: אי-אפשר יהיה לתבוע אחר כך מפעיל אחר בשל אי-ביצוע ההתחייבויות לפי סעיף זה אם הן כבר בוצעו בפועל.
אתי בנדלר: הוא מועתק כמעט מילה במילה מהדירקטיבה האירופאית.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לסעיף 4?
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לסעיף 4.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי זה בפרוטוקול יוכלו לשחזר כמה זמן אכלת.
אתי בנדלר: "סירוב להטיס נוסע בטיסה – (א) מפעיל טיסה או מארגן המסרב להטיס נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה, לרבות בשל רישום יתר, יפנה תחילה אל הנוסעים הרשומים בטיסה ויבדוק אם יש ביניהם נוסע המוכן לוותר על מקומו בטיסה בתמורה שתוסכם בין אותו נוסע למפעיל הטיסה או למארגן".
אתי בנדלר: "(ב) נוסע שמפעיל טיסה או מארגן סירב להטיסו ולא הסכים לוותר על מקומו בטיסה בתמורה מוסכמת כאמור בסעיף קטן (א), זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן שירותי סיוע, פיצוי כספי כאמור בסעיף 3(4), וכן לפי בחירת הנוסע – השבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי".
אתי בנדלר: "(ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב), מפעיל טיסה או מארגן שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות אותו סעיף קטן, למעט בנסיבות כאמור בסעיף 7(ד)" – 7(ד) זה הסעיף שעניינו בביטול - - אנחנו מיד נגיע לזה.
אתי בנדלר: אני מתנצלת, אני קוראת שוב את סעיף קטן (ג): "(ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב), מפעיל טיסה או מארגן שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות אותו סעיף קטן, למעט בנסיבות כאמור בסעיף 7(ד)" – זה אם הוא רוצה לפצל כאלה שנסעו ביחד, הזמינו ביחד כרטיס טיסה והוא רוצה לפצל אותם בעצם, אז מותר לו לסרב ולהגיד כולנו ביחד או אף אחד מאיתנו לא – "ובלבד שהאיחור במועד הנחיתה ביעד הסופי של הנוסע לעומת המועד המקורי לנחיתה באותו יעד הוא כמפורט להלן: (1) עד ארבע שעות – אם מרחק הטיסה אינו עולה על 2,000 ק"מ; (2) עד חמש שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 2,000 ק"מ ואינו עולה על 4,500 ק"מ; (3) עד שש שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 4,500 ק"מ".
אתי בנדלר: "(ד) הוראות סעיף זה לא יחולו אם בשל טעמי ביטחון או בשל מצב בריאותו של הנוסע או בשל חשש לפגיעה בבטיחות הטיסה לא ניתן להטיס את הנוסע בטיסה, או אם אין בידיו מסמכי טיסה נאותים".
אתי בנדלר: ובכן, זה סעיף שחל בעיקר ב-Overbooking, אבל לאו דווקא.
אתי בנדלר: לא מטיסים נוסע שיש לו כרטיס טיסה תקף לאותה טיסה, והסירוב הוא לא מאחד הטעמים המנויים בסעיף קטן (ד).
אתי בנדלר: הזכאויות לפי המוצע – ושתואמות כאמור את הדירקטיבה האירופאית – הן כך: קודם כל, שירותי סיוע ללא תשלום, שזה, כמו שאמרנו, מזון ומשקאות, בית מלון, הסעה בין נמל התעופה לבית המלון – יש זכאות מלאה.
אתי בנדלר: בנוסף, הוא יהיה זכאי לפי בחירת הנוסע או להשבת תמורה או לכרטיס טיסה חלופי.
אתי בנדלר: ובנוסף יש לו זכאות מלאה לפיצוי כספי בכפוף לכך שאם הוא בחר לטוס בטיסה חלופית שנחתה ביעד הסופי באיחור כמפורט בסעיף שקראתי, יופחת הפיצוי ב-50%, למעט כאמור אם הטיסה החלופית לא בוצעה למלווה או אם נבצר ממנו לטוס הטיסה החלופית מטעמים מוצדקים.
אתי בנדלר: אלה העקרונות שבהצעת החוק.
אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר שמרחקי הטיסות כאן הועלו לעומת אלה הנקובים בדירקטיבה האירופאית, וזה מתוך רצון להתחשב בתנאים המיוחדים של מפעילי הטיסה הישראלים.
כרמל שאמה-הכהן: שם.
קרן כהן סעד: קרן, "אל-על".
קרן כהן סעד: רציתי לקבל רק את התייחסות הוועדה לגבי תקנות רישום יתר, הן יבוטלו?
קרן כהן סעד: תקנות רישום היתר יבוטלו?
אתי בנדלר: בואי נגיד ככה, במדרג הנורמטיבי, חקיקה ראשית גוברת על חקיקת משנה.
אתי בנדלר: ככל שיש אי-התאמות בין חקיקת משנה לבין החקיקה הראשית, יחולו ההוראות שבחוק הזה לאחר שהוא יתקבל בקריאה השנייה והשלישית, וככל שהוא יתקבל.
אתי בנדלר: ומשרד התחבורה ישקול את קבלת החוק – אם לבטל את כל התקנות או לעשות בהן התאמות.
רון חלפון: בדיוק.
רוני אמיר: לגבי טווחי השעות בסעיף קטן (ג)(2)(3), אנחנו ביקשנו להחליף מ-5 ל-6 ומ-6 ל-8 שעות.
רוני אמיר: נעשתה עבודה כלכלית ב-"אל-על" שבחנה את הניתובים האפשריים בתוך אירופה, והניתובים האפשריים בישראל, ונמצא שיש פערים מאוד גדולים בין האפשרויות.
רוני אמיר: באירופה יש כמה אופציות שלא קיימות בישראל, מעבר לכך שיש הרבה יותר תדירויות בין אותם יעדים מאשר יש ביעדים בישראל, יש אפשרויות לנתב דרך יעדי ביניים, ועדיין לעמוד בטווח הזמן שמאפשר את הקטנת הפיצוי.
רוני אמיר: יש אפשרות לעשות הובלת קרקע – שפה היא לא אפשרית – בין יעד ליעד.
רוני אמיר: הרבה פעמים יש גם שני שדות באותה עיר, מה שאין אצלנו, אצלנו יש שדה אחד בכל הארץ ומסלול אחד בכל הארץ.
רוני אמיר: ולכן אנחנו חושבים שיהיה נכון לבחון שוב את הנושא הזה של טווח השעות ולתקן ב-1 להשאיר 4 וב-2 לכתוב 6 וב-3 לכתוב 8, כדי, באמת, לאפשר לחברות בישראל – אגב, גם לחברות אירופאיות שטסות מישראל – לבצע את הניתובים האלה, ועדיין לשאת בפיצוי שהוא חלקי, ולא בפיצוי המלא שהוא מאוד משמעותי, כשאין יכולת באמת לנתב.
רוני אמיר: אין יכולת אמיתית לנתב.
כרמל שאמה-הכהן: חברי הכנסת, אתם מקשיבים להערות?
כרמל שאמה-הכהן: אתם צריכים עוד מעט להצביע על ההערות.
רוני אמיר: אנחנו נתנו בנייר שכתבנו את כל הנימוקים האלה של האפשרויות שבתוך ישראל לעומת האפשרויות באירופה, וההבדלים הם משמעותיים.
כרמל שאמה-הכהן: היעדר אפשרויות.
רוני אמיר: כן, היעדר אפשרויות.
רוני אמיר: זה ביחד עם זה - - ממש, המרחקים הם כל כך גדולים, וצריך לקחת את זה בחשבון.
דוד שפרכר: השאלה שלי רק היא איך הם מתמודדים פה עם חוסר ההקבלה המוחלט מול מה שרשום בנוהל האירופאי הן מבחינת המרחקים - - -
קרן כהן סעד: למה צריך להתמודד עם זה?
רוני אמיר: באירופה, כשקבעו את הנוהל האירופאי הם לקחו בחשבון את השוק האירופאי, לא את השוק הישראלי המצומצם.
דוד שפרכר: סליחה, החוק הזה לא חל רק על "אל-על".
דוד שפרכר: אני מניח שהוא חל על כל חברת תעופה שתטוס מתל-אביב.
דוד שפרכר: נכון?
דוד שפרכר: אוקיי.
דוד שפרכר: הנוסע האירופאי שיבוא לפה, תהיה בחירה בידיו או להפעיל את הדבר הזה – שבאמת, לפי מה שאת מציעה ולפי הנימוקים שלך – מגביל אותו, וכמו שצריך.
דוד שפרכר: או בעצם ליהנות מההוראות של הנוהל האירופאי בצורה הרבה יותר טובה.
דוד שפרכר: ואז מה שיקרה זה שיהיה חוסר איזון מוחלט בין השחקנים שפועלים בתעופה - - -
רוני אמיר: לא, זה לא נכון, מכיוון שהתקנה האירופאית אומרת שהיא תחול גם על מובילים אירופאים אם אין שום הסדר במקום היציאה.
רוני אמיר: זאת אומרת, מוביל אירופאי שפועל ממדינת ישראל, ובמדינת ישראל יהיה החוק הזה, שיחול גם עליו, והנוסע קיבל את הסיוע לפי החוק הזה, התקנה האירופאית לפי סעיף התחולה שלה – שאני אפנה אותך אליו אם אתה תרצה – אומרת שיחול עליו החוק הישראלי כי הנוסע כבר קיבל את הסעדים, ודיברנו על זה בדיון הקודם בוועדה.
סלעית קולר: היו הרבה דיונים בסעיף הזה.
סלעית קולר: היו הרבה דיונים על הסעיף הזה בקריאה הראשונה.
סלעית קולר: הנוסח שהוצע פה, שבסוף הוסכם עליו הוא סוג של פשרה, שנתנו יותר קילומטראז' וסיכמו את השעות בצורה הזאת.
סלעית קולר: עכשיו, כדי לפתוח את זה מחדש – אז אוקיי, קיבלנו את הקילומטראז', אתם לא זוכרים, אנחנו ננסה לקחת גם את השעות עכשיו.
רוני אמיר: אנחנו מנסים לחדד מה שלא זכרתם.
אתי בנדלר: אולי רק כדי לרענן את הזיכרון של היושבים אני אזכיר מה היו ההוראות מלכתחילה ואיך הן שונו.
אתי בנדלר: בקטגוריה הראשונה היה במקום עד 4 שעות היה עד שעתיים, ובמקום 2,000 היה 1,500 ק"מ.
אתי בנדלר: בקטגוריה השנייה היה עד 3 שעות ועכשיו זה עד 5 שעות.
אתי בנדלר: במקום 1,500 עד 3,500, עכשיו 2,000 עד 4,500.
אתי בנדלר: ובקטגוריה השלישית זה היה עד 4 שעות, כאן זה עד 6 שעות, והטיסה היא במרחק העולה על 3,500 שעות, עכשיו זה 4,500.
אתי בנדלר: זאת אומרת, השינויים נעשו – אני חשבתי שרק במרחקי הטיסות, עורך הדין עצמון מזכיר לי שהשינויים נעשו גם בקטגוריות של השעות וגם במרחקי הטיסות.
אתי בנדלר: זאת אומרת, נעשתה כאן התאמה מאוד יפה, בהתאם - - -
רוני אמיר: עדיין, אנחנו אומרים שאנחנו ביצענו עבודה ובדיקה ואפשרויות הניתובים, וזה עדיין לא מספיק.
רוני אמיר: וגם מה שדיבר פה מנכ"ל החברה בפגישה הקודמת, שהסביר את המצב שלנו ביחס למצב באירופה.
רוני אמיר: ורק כדי להבהיר מה שנאמר פה, שלא תהיה תחולה שווה זה לא נכון.
רוני אמיר: חברות אירופאיות שייצאו מכאן, יחול עליהן החוק הישראלי בגלל הסעיף שדיברנו עליו בפעם הקודמת, שכשיש סעד לנוסע במדינה אחרת, אז יחול אותו סעד והוא לא יהיה זכאי לקבל גם באירופה סעד נוסף.
דוד שפרכר: אז אני מאוד מתנצל, אני גם עורך דין שרשום בבלגיה.
דוד שפרכר: אני מתמחה במשפט האירופאי.
דוד שפרכר: משרדי עוסק ביום-יום בהגנה על אנשים בפני בית המשפט האירופאי בלוקסמבורג, ואני אומר לך שנוסעים שרואים איזה סיוע הם מקבלים פה ימהרו בבית המשפט – או בבריסל או במילאנו, איפה שתרצי, ומשם ללוקסמבורג – ואני אומר, חד וחלק, שהפסיקה - - -
רוני אמיר: - - - קרא בבקשה את Article 3 - - -
דוד שפרכר: נכון, אבל התנאי הוא שהסיוע דומה לרמת הסיוע לפי מה שרשום בנוהל פה.
רוני אמיר: והוא קיבל פיצוי שמספיק לפי החוק הישראלי, אז החוק האירופאי לא - - -
דוד שפרכר: אנחנו לא מדברים רק פיצוי, אנחנו מדברים גם על סיוע.
רוני אמיר: - - - אבל בסעיף הרלוונטי אנחנו מדברים על פיצוי.
דוד שפרכר: אבל הפיצוי לו בעצם הוא זכאי באירופה, הוא בהרבה – ואת יודעת היטב – יותר גבוה ממה שאת את מציעה פה.
דוד שפרכר: ובצדק, את מגינה על האינטרסים של "אל-על".
דוד שפרכר: זה בסדר גמור מבחינתך, אבל מבחינת הצרכן – המצב הוא לא טוב.
דוד שפרכר: ואני אומר, חד משמעית, נוסע ישראלי – ואנחנו מייצגים גם ישראלים – מה שהם יעשו, הם יתבעו את מי שצריך לתבוע באירופה ולא פה.
רוני אמיר: ואם חברת התעופה תוכיח שהיא נתנה להם, אז הם לא יקבלו באירופה - - -
דוד שפרכר: זה גרוע, כי מוכרחים, לדעתי, שתהיה איזושהי הרמוניזציה.
קרן כהן סעד: איך הרמוניזציה?
קרן כהן סעד: אנחנו בישראל.
קרן כהן סעד: אנחנו לא באירופה.
קרן כהן סעד: לוקח זמן להגיע.
דוד שפרכר: אז סליחה, אז למה אנחנו לוקחים כמודל את המודל האירופאי?
קריאה: - - - הרמוניזציה, אנחנו עוסקים בחקיקה ישראלית.
יהודית גריסרו: כבר מזמן זו לא נקודת הייחוס, ומספיק עם ההשוואה הזאת, היא לא רלוונטית.
דוד שפרכר: אבל אני אומר שיהיו באמת הרבה מאוד בעיות, ואנשים יבחרו - - -
לאה ורון: מרגע זה מדברים רק עם רשות דיבור, בבקשה.
יהודית גריסרו: אנחנו כל פעם חוזרים לאם כל חטאת.
יהודית גריסרו: כל ניסיון לחקות את מה שקורה באירופה מחזיר אותנו לנקודת ההתחלה.
יהודית גריסרו: ואני מבקשת - - -
יוסי פלד: בסוף נגיע למצב של אירופה.
יהודית גריסרו: ואני מבקשת שאנחנו לא נרמוס ברגל גסה את כל ההבנות ואת כל מה שדובר כאן במהלך כל הישיבות הקודמות, כשהמוטו הוא לא ניתן ליישם אחת לאחת את מה שהיה באירופה - -
יוסי פלד: גם לא צריך.
יהודית גריסרו: - - גם בגלל הגודל של השוק הישראלי, גם בגלל עניינים גיאוגרפיים, גם בגלל עניינים של בריתות – לא ניתן ליישם את זה.
יוסי פלד: וגם לא צריך.
יוסי פלד: עם כל הכבוד להם.
יהודית גריסרו: והטיעון הזה – די, מספיק להיאחז בו.
ורד וייץ: עורכת הדין וייץ מההסתדרות החדשה.
ורד וייץ: אני מעלה את מה שאנחנו רוצים לומר בשלב הזה על אף שהנושא - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, רק לסעיף הזה.
ורד וייץ: אני רק אומר את זה בקצרה.
ורד וייץ: לשם הזהירות – כי גם סיטואציה של סירוב להעלות נוסע, אם נאמר אנחנו מדברים על מצב של שביתה, עלול להיות מצב שיגידו שמסרבים להעלות את הנוסעים לטיסה בגלל שביתה אומנם, אבל לשם הזהירות - - -
אתי בנדלר: והטיסה תצא?
אתי בנדלר: הטיסה בוטלה, נו באמת.
ורד וייץ: כן, הטיסה לא יוצאת, אבל לשם הזהירות אני מזכירה שאם לא תתקבל עמדתנו ובקשתנו להחריג את נושא השביתה בכלל, אז אנחנו נבקש התייחסות גם לסעיף הזה.
ורד וייץ: שההתייחסות וההחרגה אם ילכו על שיטה ספציפית, אנחנו נבקש גם לגבי הסעיף הזה, משום הזהירות, שלא יתפרש שגם - - -
כרמל שאמה-הכהן: מצביעים, חבר הכנסת טיבי.
כרמל שאמה-הכהן: על אילו שינויים הסכמנו?
אתי בנדלר: אין הסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: אין הסכמה, אבל יש שינויים שכן הסכמנו?
אתי בנדלר: ההערות היחידות שנשמעו כאן הן הערות חברות התעופה שמבקשות לשנות את הזכאות ל-50%.
לאה ורון: נכון, בסכום שלא יהיה מוכח כי שילם בפועל - - -
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ג).
כרמל שאמה-הכהן: וזה משהו שכבר שינינו בהכנה לקריאה הראשונה.
אתי בנדלר: כפי שאמרתי, זה שונה בקריאה הראשונה.
אתי בנדלר: הם אומרים שהם עשו בדיקה כלכלית וזה עדיין לא מתאים לתנאי - - -
יהודית גריסרו: אנחנו בדקנו ממש פרקטית.
יהודית גריסרו: סליחה שאני מדברת בלי רשות.
אחמד טיבי: מה שהיה בראשונה או בשנייה.
יהודית גריסרו: בדקנו פרקטית.
יהודית גריסרו: האפשרויות שלנו באמת מוגבלות.
יהודית גריסרו: בעד – 1
יהודית גריסרו: נמנעים – אין
כרמל שאמה-הכהן: טוב, ברגע שאחד פה מתנגד, אין רוב בכל מקרה, לא משנה כמה אני אתלבט.
כרמל שאמה-הכהן: אז הסעיף מאושר ללא שינוי.
אחמד טיבי: אושר.
לאה ורון: לא, עם השינוי בפסקה ב'.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי, שינוי שעוסקים בו.
לאה ורון: בסכום שהוכח כי שילם בפועל - - -
אתי בנדלר: לא, זה היה בסעיף אחר.
אתי בנדלר: אנחנו בסעיף 5 עכשיו.
אתי בנדלר: סעיף 5א הוא סעיף חדש.
אתי בנדלר: שוב, בדברי ההסבר או בעת הדיונים הוועדה החליטה לדון בנושא הזה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית.
אתי בנדלר: כשהגענו כבר לשלבים מתקדמים של דיונים בשלב הקודם, שמנו את ליבנו לכך שבעצם הצעת החוק מדברת על ביטול טיסה, על עיכוב בטיסה, אבל איננה אומרת דבר על מה קורה אם מקדימים את הטיסה.
אתי בנדלר: והתבקשנו לגבש הצעה, ולהלן הצעת משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים בנושא הזה: סעיף 5א – כמובן שבסוף הוא ימוספר בסדר רץ – "(א) נוסע שנמסרה לו הודעה על-ידי מפעיל טיסה, מארגן או נותן שירות סוכנות נסיעות, פחות מ- 14 ימים לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה, המקדימה את הטיסה ביותר מחמש שעות, זכאי לבחור לטוס בטיסה שהוקדמה, ואם בחר שלא לטוס בטיסה כאמור – יהיה זכאי להשבת תמורה או לכרטיס טיסה חלופי, לפי בחירתו".
סלעית קולר: אין בזה כלום.
סלעית קולר: בדיני החוזים התקניים - -
קריאה: זה דיני חוזים.
סלעית קולר: אין פה כלום, שום דבר.
סלעית קולר: אין לי פיצוי על חמש השעות שהקדימו לי את הטיסה וקיצצו לי את החופשה.
יהודית גריסרו: לא קיצצו לך, האריכו.
סלעית קולר: תלוי מאיפה אתה בא.
סלעית קולר: סליחה, אני מתנצלת.
סלעית קולר: רוב התלונות שלי – אני מקבלת אחד על קיצרו לי, זאת אומרת, דחו את מועד הטיסה בהלוך, ובחזור הודיעו לי בבית המלון שהטיסה שלי הוקדמה לחמש שעות, שש שעות ושמונה שעות לפני, אני לא מדברת כבר על 24 שעות ו-12 שעות.
סלעית קולר: לכן בסעיף הזה אין דבר.
יהודית גריסרו: כי לא צריך שיהיה.
תמר קלהורה: ב(א) לא צריך, כי (א) זה פחות מ-14 יום לפני הטיסה.
תמר קלהורה: (א) זה הדין הכללי.
תמר קלהורה: (א) אומר אם הפרו את החוזה איתך, אתה זכאי לביטול והשבה או לביצוע בקירוב.
תמר קלהורה: זה הדין הכללי, אפשר לחיות גם בלי סעיף 5(א) הוא לא מעלה ולא מוריד, זה קישוט.
תמר קלהורה: זה פרח לדש הבגד.
תמר קלהורה: 5א(ב) קצת יותר רציני, מכיוון שאנחנו מדברים באמת על סיטואציה שבה הבן אדם - - זה באמת יהיה רלוונטי במיוחד בחזור, שמקצרים לבן אדם את החופשה שלו, ואז באמת מגיע לו פיצוי.
סלעית קולר: - - - חמש שעות, עדיין, חמש שעות זה - - -
תמר קלהורה: 5א(ב) – אני מסכימה שיש בו חידוש נורמטיבי.
תמר קלהורה: 5א(א) – אפשר למחוק אותו ולא יעלה ולא יוריד שום דבר.
סלעית קולר: אין בו כלום.
תמר קלהורה: בסדר, גם לא צריך להיות בו.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, מחקנו.
אתי בנדלר: מחקנו את (א) - - -
רון חלפון: אני לא מסכים, ואני מבקש להסביר.
רון חלפון: כי אם אנחנו מדברים על ביצוע בקירוב, אף אחד מאיתנו לא יודע כמה זמן הקדמה נחשב כביצוע בקירוב ומה לא.
רון חלפון: אני מזכיר שגם בנוגע לעיכוב טיסה, אנחנו קבענו את הקו שבין חמש לשמונה שעות, שעד חמש שעות לא מגיעה הזכאות להשבה, ואתה חייב לטוס על הטיסה.
רון חלפון: תמונת הראי של זה, זה הסעיף הזה.
רון חלפון: ואם פה זה קישוט, אז גם שם זה קישוט.
רון חלפון: הרעיון הוא לקבוע עד חמש שעות אם הטיסה הוקדמה – לא קרה כלום.
רון חלפון: מחמש עד שמונה שעות אתה יכול להחליט – או לטוס או לקבל את התמורה חזרה.
רון חלפון: אני רוצה להזכיר שגם כשאתה יוצא לפעמים מקדימים לך את זה בחמש שעות, זה כבר לא מתאים לך.
רון חלפון: כבר לא מתאים לך לנסוע.
רון חלפון: יש לך את זכות הבחירה, כמו בעיכוב, גם בהקדמה – עד חמש שעות לא קורה כלום.
רון חלפון: מחמש עד שמונה יש לך זכות בחירה אם לטוס בטיסה שהתעכבה או לא.
רון חלפון: משמונה ואילך – מגיע לך פיצוי כספי, וכמובן, השבה.
אהוד שבתאי: סליחה, רבותי, הסיטואציה יותר סבוכה ממה שזה נראה.
אהוד שבתאי: יכול להיות שתהיה שביתה אפילו בנתב"ג, ואנחנו נבקש להקדים יציאת טיסה כדי כן לאפשר לנוסעים לצאת.
אהוד שבתאי: יכול להיות שתהיה תקלה כלשהי במגזר שהוא לא אצלנו – אצל המתדלקים, אני לא יודע איפה, שביתת פקחים מעל איטליה – אנחנו רוצים לסייע.
אהוד שבתאי: אז השאלה היא האם סעיף 7 - - -
כרמל שאמה-הכהן: ממתי שביתה זה אחריות שלכם?
אהוד שבתאי: - - האם סעיף 7(3) שדן בפטור, שיוכיח שיש פטור במקרה שביטול הטיסה נבע מנסיבות מיוחדות שלא היו בשליטתנו, האם זה יחול גם על הקדמת טיסה או על עיכובה.
יהודית גריסרו: אני אתן דוגמא מהשבועות האחרונים, אם אפשר.
יהודית גריסרו: הודיעה שהם הולכים להשבית את שירותי הקרקע שלהם.
קריאה: יש לי דוגמא יותר טובה – שביתת הפקחים בניקוסיה.
יהודית גריסרו: אחר כך אני אגיע גם לזה.
יהודית גריסרו: אני אתן דוגמא, ברשותכם, על מנת להמחיש.
יהודית גריסרו: לפני שבועות אחדים נודע לנו ש- Iberiaהולכת להשבית את שירותי הקרקע שלהם.
יהודית גריסרו: על מנת שאנשים בכל זאת יוכלו להגיע למדריד ולברצלונה – היות ואנחנו שוכרים שירותי קרקע מ-Iberia – אז בחרנו לעשות הקדמה של הטיסה.
יהודית גריסרו: כדי להביא את האנשים - - -
כרמל שאמה-הכהן: על זה את לא צריכה לשלם פיצוי.
יהודית גריסרו: אבל לפי הלשון הזה, כן.
רון חלפון: יכול להיות שיש מקום להחיל את הסייג שמסיבות שלא היו תלויות בו גם על ההקדמה.
רון חלפון: כי, אכן, גם בשביתה הכללית הזו הוקדמו הרבה טיסות, וזה ברור שזה לא באשמת החברות.
רון חלפון: אז לעשות את ההקבלה, כמו שיש על עיכוב שבנסיבות שלא בשליטתו, גם להקדמה.
ורד וייץ: אין על עיכוב, יש רק על ביטול.
אחמד טיבי: אני מסכים איתך.
אתי בנדלר: רק על ביטול.
כרמל שאמה-הכהן: להוסיף את זה פה.
ורד וייץ: על הכול.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין בכל זאת, היתה טענה של עורכת הדין קלהורה, שברמה העקרונית אני הסכמתי איתה, שסעיף קטן (א) איננו משנה את הדין הקיים.
אתי בנדלר: ענה לזה, בצדק, עורך הדין חלפון, שבכל זאת, כדי להתווכח מה זה ביצוע בקירוב כדאי אולי להבהיר את הדברים, ואולי גם דברים שיכולים להשאיר את זה לפרשנות, ראוי שהם יבדקו - -
כרמל שאמה-הכהן: אם זה מבהיר ולא מפריע.
אתי בנדלר: - - ואני נוטה לקבל גם את העמדה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: נקבל את העמדה של שניהם.
אתי בנדלר: אז למרות שזה אולי מיותר, אני מציעה בכל זאת להשאיר את זה.
אתי בנדלר: לגבי סעיף קטן (ב), אני מבינה שאין הערות לסעיף קטן (ב).
סלעית קולר: יש.
סלעית קולר: סליחה, אם בחר שלא לטוס בטיסה שהוקדמה, כלומר, אני לא מקבל פיצוי אם אני נוסע שמונה שעות לפני ואין לי ברירה.
סלעית קולר: תשע שעות לפני – אני לא מקבל פיצוי לפי החוק.
סלעית קולר: זה מה שכתוב פה.
סלעית קולר: אני מצטערת, זה חוזר על עצמו – בוא נשלול את הפיצוי.
רון חלפון: אני לא הבנתי את ההערה.
אתי בנדלר: מה שנטען כרגע זה שאין תשובה מה קורה אם הוקדם בין חמש לשמונה שעות.
אתי בנדלר: לא, סליחה, אני לא מבינה.
אתי בנדלר: אני בודקת ואני רואה שאין לי בעיה.
אתי בנדלר: את מוכנה לחזור שוב על הטענה שלך?
סלעית קולר: נורא פשוט.
סלעית קולר: כאן כתוב: "נוסע שקיבל הודעה כאמור בסעיף קטן (א) לגבי הקדמת הטיסה ביותר משמונה שעות" – שוב, אני יושבת בבית המלון שלי.
סלעית קולר: אני אמורה להיות פה עוד שמונה שעות.
סלעית קולר: בבית המלון מודיעים לי: את אמורה לטוס בטיסה של 12 שעות קודם.
סלעית קולר: "זכאי להטבות כמפורט להלן, אם בחר שלא לטוס בטיסה שהוקדמה".
סלעית קולר: יופי.
סלעית קולר: פטרת את הבעיה,, גמרנו, אין לי הטבות.
סלעית קולר: הרי יש לי ברירה?
סלעית קולר: אני אשאר עכשיו בטורקיה בשביל לקבל את ההטבות?
רון חלפון: היא צודקת, וזו לא היתה הכוונה.
רון חלפון: הכוונה היתה שאם הוא בחר שלא לטוס, אז הוא לא יוכל לקבל השבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי.
רון חלפון: אבל פיצוי – אם יוקדם לו בעשר שעות, את הפיצוי הוא מקבל בכל מקרה.
סלעית קולר: אז צריך לנסח את זה.
כרמל שאמה-הכהן: להוסיף ב-2 שההשבה זה במקרה שהוא לא טס.
דפנה עין-דור: זכאי לקבל פיצוי כספי בהתאם לסעיף זה, ובמידה ובחר שלא לטוס - - -
אתי בנדלר: השבת תמורה או - - זה לא כרטיס טיסה חלופי, הוא טס באותה טיסה.
דפנה עין-דור: לא, אז אם בחר שלא לטוס - - -
יהודית גריסרו: צריך לומר: או שהוא יטוס בטיסה שהוקדמה, או השבת תמורה, או כרטיס טיסה חלופי.
יהודית גריסרו: כמו שיש - - -
רון חלפון: ופיצוי כספי הוא מקבל.
אתי בנדלר: רגע, היתה לי הערה, אני רק מנסה להיזכר, אני כבר איבדתי קצת את הריכוז, אני מצטערת.
אתי בנדלר: מה קורה אם הוא לא קיבל על כך בכלל הודעה?
אתי בנדלר: והוא מגיע לשדה – רואים את זה כטיסה שבוטלה בעצם?
רוני אמיר: מה לגבי כוח עליון שאין אותו כאן?
רוני אמיר: כוח עליון יש לכל סעיף בנפרד.
רוני אמיר: אין סעיף כללי של כוח עליון.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא להוסיף סעיף כללי לכוח עליון?
רוני אמיר: זה אפשרי, אבל אין צורך.
כרמל שאמה-הכהן: - - - סעיף כללי לכוח עליון.
סלעית קולר: כי אז היתה את הבעיה עם הסיוע.
אתי בנדלר: אני אגיד לאדוני מדוע.
אתי בנדלר: הנושא נדון שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה.
אתי בנדלר: והוועדה הגיעה למסקנה שהסעיף של כוח עליון – או כפי מנוסח בהצעה – רלוונטי רק לגבי ביטול טיסה.
אתי בנדלר: לגבי עיכוב – או עכשיו, גם הקדמה – הבן אדם צריך להגיע, הבן אדם צריך את הסעד.
אתי בנדלר: הוא הגיע לשדה, הוא צריך לקבל את הסעדים המיידיים.
אהוד שבתאי: אבל למה זה מוטל על חברת התעופה?
רוני אמיר: חברת התעופה לא שולטת בזה.
רוני אמיר: אין ביכולתה.
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת אדם תקוע?
כרמל שאמה-הכהן: אדם תקוע יכול להיות גם שבדרך לשדה יקרה לו משהו, הוא יצטרך לשאת בנזק.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא באשמת חברת התעופה.
אתי בנדלר: אני אומרת מה היתה עמדת אדוני בעת הכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה.
אתי בנדלר: הסעיפים האלה חלים בכל מקרה של ביטול או עיכוב שמונה שעות ואילך, שאז זה נחשב כבר לביטול.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על זכאות לסעד בעיכוב של בין חמש לשמונה שעות – הקדמה זה לא רלוונטי – מה - - -
רוני אמיר: למה, הקדמה - - סליחה, עורכת הדין בנדלר, הקדמה זה רלוונטי, מכיוון שכמו שאמרו, במקרה של שביתה שעומדת לקרות בנמל, כדי כן לאפשר לנוסעים לטוס, מקדימים את הטיסה, וזה לטובתם.
רוני אמיר: ולכן זה כן, בגין כוח עליון זה קורה הדבר הזה, ולכן צריך כוח עליון גם בסעיף הזה.
אהוד שבתאי: אפשר לחזק את מה שהיא אומרת?
רון חלפון: גם אם עומדת להיות סערת שלגים, וחברות התעופה מקדימות להוציא את הטיסות שלהן, זה בסדר גמור.
רון חלפון: אי-אפשר להשית עליהם גם - - -
תמר קלהורה: נכון, לא צריך.
תמר קלהורה: הם לא צריכים לשלם כלום - - -
רון חלפון: לכן כן צריך את סעיף הכוח העליון, גם בהקדמה.
יהודית גריסרו: הרי אין ציפייה שאנחנו ניסע - - -
כרמל שאמה-הכהן: נשאיר את זה לאחרי ההפסקה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מחדשים את הדיון ב-15:30.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מחדשים את הדיון איפה עצרנו?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על 5א.
רוני אמיר: דיברנו על הנושא של כוח עליון, שלא סיימנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעשה סעיף לכוח עליון.
רוני אמיר: כללי לכוח עליון?
כרמל שאמה-הכהן: רק אם נחליט על אילו סעיפים - - -
איתי עצמון: יש כרגע רק לגבי ביטול טיסה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שבכוח עליון - - אלא אם כן בדברים מאוד ספציפיים שצריך להקריא.
סלעית קולר: היה את הסנדוויצ’ים של הסיוע.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא צודק שחברה תפצה בגלל משהו שהתרחש שהיא לא יכלה לצפות - - -