GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: אם הוא החליף את הנציג ולא הודיע על כך, אם הוא הפר - - -
גדי רגב: זה לא מתאים לנו.
גדי רגב: זה לא רת"א.
רון חלפון: אני לא צריך לשלוח - - - לשדה התעופה על כל - - -
גדי רגב: אני שולח מהנדסים לבדוק מטוסים.
גדי רגב: אני שולח מהנדסים לבדוק ייצור מטוסים לתעשייה אווירית.
איתי עצמון: אבל מה ההתייחסות שלכם לסעיף - - -
רון חלפון: מכיוון שזו עמדתנו בנוגע לסעיף 18 ולהטלת החובה לאכוף את הנושא הזה, אנחנו חושבים שגם זה יכול למצוא ביטוי באכיפה אזרחית.
רון חלפון: אם אין נציג בשדה התעופה, אדם יוכל לבוא ולתבוע ולקבל פיצויים לדוגמא.
רון חלפון: אם זה לא חשש שמטריד את הוועדה ואתם אומרים: אם בכל מקרה הוא לא יקבל את ההטבות שלו אז הוא יתבע, אז זה בסדר.
רון חלפון: אבל כאמירה אנחנו אומרים: אנחנו לא יכולים לשלוח מפקחים של מטוסים לבדוק אם מונה נציג – כן או לא.
רון חלפון: זאת האמירה, וזו האופציה השנייה.
רון חלפון: לכן - - -
סלעית קולר: גברתי, יש רק הערה אחת חשובה לעניין הזה, העניין של ההתייצבות – דיברנו על זה קודם.
סלעית קולר: מול מי אני מתייצב?
סלעית קולר: אין נציג, אני לא יכול להתייצב, כל החוק הזה – אני לא יכול להפעיל אותו.
סלעית קולר: ולכן אם את תכתבי סעיף של - - - אם לא היה נציג, אני לפחות אוכל להגיד: הגעתי לשדה התעופה, לא היה נציג.
סלעית קולר: הם יתווכחו איתי אם הגעתי או לא הגעתי, אבל זה יהיה במקום אחר, לא על השאלה אם מגיעה לי ההטבה או לא מגיעה לי ההטבה, אלא עצם העובדה שלא הצבתם נציג.
סלעית קולר: ואז מנעתם ממני את הזכויות שלי.
סלעית קולר: כי בעצם אי הצבת נציג, ברגע שאני צריכה להתייצב במועד הנקוב בכרטיס הטיסה – כמו שאמרנו קודם, ולא לפי ההודעה – אין מי שישים לי את החותמת על היד שהייתי בשדה התעופה.
סלעית קולר: אין מי שיחתום שהייתי בשדה התעופה.
רוני אמיר: לנו באופן כללי היתה התנגדות לנושא הזה של הנציג לגבי חו"ל לפחות.
רוני אמיר: אני חושבת שזה משהו שמתאים לשכר ולא לסדיר.
רוני אמיר: כרגע זה מוחל גם על סדיר, והיו לנו הסגות בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הפסקה עד 18:20.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 10, נא להקריא.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחזור עוד מעט לסעיף 9א.
איתי עצמון: "חישוב מרחקים – המרחקים הנקובים בחוק זה יחושבו בהתאם למרחק הקצר ביותר בין שתי נקודות על פני משטח כדורי".
כרמל שאמה-הכהן: יש על זה מחלוקת?
איתי עצמון: סעיף בנוסח מאוד - - -
אחמד טיבי: יכול להיות שאין לך הערה על הדבר הזה?
כרמל שאמה-הכהן: 11.
איתי עצמון: "עדכון סכומים 11 – הסכומים הנקובים בחוק זה יעודכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, ויעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; המנהל הכללי של משרד התחבורה" – צריך להיות כאן התשתיות הלאומיות – "והבטיחות בדרכים יפרסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד את הסכומים המעודכנים; בסעיף קטן זה – "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה בחודש נובמבר שלפני יום העדכון; "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם"" – כאן המועד צריך להיקבע עכשיו בעצם.
כרמל שאמה-הכהן: 15 בינואר.
סלעית קולר: באיזה שנה, אתה לא יודע מתי אתה מתחיל להפעיל את החוק.
איתי עצמון: אני חושב שמה שראוי לעשות זה לומר - -
כרמל שאמה-הכהן: קבענו את הסכומים היום.
איתי עצמון: - - ב-15 בינואר שלאחר יום התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל קבענו את הסכומים היום.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה משנה מתי החוק נכנס לתוקף?
כרמל שאמה-הכהן: הכול צריך להיות צמוד, פחות או יותר, מהיום.
כרמל שאמה-הכהן: אלו ערכים ריאלים שדיברנו היום.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם החוק ייכנס בעוד שנה, לצורך העניין.
איתי עצמון: לא, אבל העדכון הבא של הסכומים יהיה ב-1 בינואר 2013.
איתי עצמון: ואז המדד הבסיסי - - אני חושב ש-15 בינואר זה לא כל כך רלוונטי.
איתי עצמון: 15 בינואר של עכשיו, של 2012?
סלעית קולר: כן, זה בדיוק - - פברואר זה בדיוק - - אנחנו עכשיו באמצע מרץ.
כרמל שאמה-הכהן: 15 בפברואר – אין לי בעיה.
סלעית קולר: זה אותו דבר.
איתי עצמון: אתם לא מעדיפים 15 בינואר שלאחר יום התחילה?
איתי עצמון: אני חושב שבדרך כלל ככה נהוג.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הכול תלוי מתי קבעת את הסכומים.
כרמל שאמה-הכהן: אני אתן לך דוגמא קיצונית.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו הנחת את הצעת החוק והיא מתעכבת בכנסת שמונה שנים.
כרמל שאמה-הכהן: אז מתי הסכומים נכונים?
איתי עצמון: דווקא המנגנון - - - יותר הגיוני.
כרמל שאמה-הכהן: אז הערכים שלך יהיו לא ריאליים.
לאה ורון: כי קבעת את הסכומים בחפיפה לסכומים של היום, לא לסכומים של עוד חמש שנים.
רון חלפון: אז אתה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז זה מראה לך שאם אתה לא מעדכן - - פה אתה אומר עדכון ידני.
כרמל שאמה-הכהן: פה העדכון יהיה אוטומטי דרך המדד.
כרמל שאמה-הכהן: לא שהמדד פה זה איזה סיפור גדול, אבל מימונית זה נכון.
איתי עצמון: המדד שמפורסם ב-15 בינואר.
כרמל שאמה-הכהן: או ינואר או פברואר זה לא משנה.
כרמל שאמה-הכהן: ינואר.
סלעית קולר: 2012.
איתי עצמון: ""מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה"".
כרמל שאמה-הכהן: 12.
איתי עצמון: "חובות יידוע וגילוי 12 – (א) בלי לגרוע מהוראות כל דין, מפעיל טיסה או מארגן יציג במקום שבו הוא מקבל קהל" – כאן מחקנו במקום עסקו, שהיה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה – "במקום הנראה לעין ובאותיות ברורות וקריאות, מודעה המפרטת את זכות הנוסע להטבות במקרה של סירוב להטיסו בטיסה, עיכוב טיסה או ביטולה, וכן יפרסם מידע כאמור באופן בולט באתר האינטרנט שלו, אם קיים".
איתי עצמון: "(ב) רשות שדות התעופה תציב בכל שדה תעופה, במקום הנראה לעין, שילוט המציג את המידע האמור בסעיף קטן (א), באותיות ברורות וקריאות".
איתי עצמון: לעניין סעיף קטן (ב) אני אציע תיקון, מכיוון שמטילים כאן חובה על רשות שדות התעופה ומכיוון שחוק הטיס החדש קבע משטר רישוי לגבי שדה תעופה.
איתי עצמון: כלומר שבאופן עקרוני ותיאורטי הפעלת שדה תעופה יכולה להיעשות גם על-ידי אחר חוץ מרשות שדות התעופה.
איתי עצמון: אני חושב שראוי לכתוב כאן "בעל רישיון להפעלת שדה תעופה לפי חוק הטיס".
איתי עצמון: כיום רשות שדות התעופה פועלת לפי הוראות המעבר בחוק הטיס, ואני מניח שתהליך הרישוי שלה אמור להסתיים עוד פחות משנה.
סלעית קולר: יש כאן את הבעיה של פיקוח כמובן.
סלעית קולר: חובות יידוע וגילוי – ללא גורם מפקח וללא פיצויים לדוגמא, יפה שזה כתוב.
סלעית קולר: זה בעצם חסר משמעות.
סלעית קולר: לכן חובות גילוי כאלה צריכות להיות קצת יותר - - -
לאה ורון: קצת יותר מה?
סלעית קולר: קצת יותר עם שיניים.
סלעית קולר: שוב, אין לי ממונה על - - אם היה את הממונה על הגנת הצרכן הייתי אומרת: זה לא בסדר, החברה הזאת והזאת לא שמה את חובת הגילוי, ואז אולי אפשר היה לעשות משהו.
סלעית קולר: אבל פה אין את זה.
סלעית קולר: זה לא כמו בחוק הגנת הצרכן, שאם הם לא מסרו לי את המסמך אז יש את האפשרות להוציא צווים.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי על מה את מדברת.
סלעית קולר: ולכן חובות גילוי – סעיף הסל של - - -
איתי עצמון: זאת הערה כללית לגבי כל ה - - -
סלעית קולר: זו דוגמא לסעיף הסל של פיצוי לדוגמא.
סלעית קולר: להכניס את זה – לא פרסמתם, כן, מגיע לי פיצוי.
איתי עצמון: אני לא בטוח שזה סוג ההפרות שלגביו מקובל לקבוע - - -
סלעית קולר: בחוק הגנת הצרכן למשל יש חובת - - אבל שם יש פיקוח.
סלעית קולר: בחוק הגנת בצרכן יש פיקוח.
סלעית קולר: אין מה לעשות, ברגע שיש לי את הפיקוח, שאני יכולה להתלונן על זה שלא קיבלתי טופס גילוי לרשות מסוימת, והרשות הזאת יכולה להוציא התראה ואם היא לא היא תשלח אותם להליך פלילי, אז זה נותן לי את השיניים.
סלעית קולר: פה זה סתם יהיה – יופי, אז כתוב.
סלעית קולר: אז "אל-על" תקיים את זה, אבל חברות אחרות לא.
איתי עצמון: אני מציע שאני אסיים בכל זאת לקרוא את סעיף 12, כי ההערה שלך לגבי אכיפה ופיקוח היא רלוונטית בעצם לגבי כל ההוראות בהצעת החוק.
איתי עצמון: "(ג) השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, ובכלל זה את נוסח המודעות והשילוט".
איתי עצמון: כפי שהבהרנו בהערה בצד, התקנות האלה – כמו כל חקיקת המשנה לפי הצעת החוק – יובאו לאישור ועדת הכלכלה.
איתי עצמון: "(ד) נוסע שלא טס בטיסה שלגביה הונפק לו כרטיס טיסה בשל סירוב להטיסו כאמור בסעיף 5, בשל עיכוב בטיסה כאמור בסעיף 6, בשל ביטול טיסה כאמור בסעיף 7, או בשל שינוי בתנאי כרטיס הטיסה כאמור בסעיף 8(ב), זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן מסמך המפרט את זכותו להטבות".
סלעית קולר: טופס גילוי, מה שנקרא.
סלעית קולר: בחוק הגנת הצרכן, במקומות שיש טופס גילוי, יש לי גם אפשרות לאכוף את זה באמצעות הרשות להגנת הצרכן.
סלעית קולר: פה אין לי את האפשרות הזאת.
אתי בנדלר: זה נכון לגבי כל הוראות החוק שאין לך רגולאטור.
סלעית קולר: עוד הערה אחת, הנושא הזה שהשר רשאי לקבוע הוראות לעניין הזה – בדרך כלל פה זה שר התחבורה, נכון?
איתי עצמון: השר הממונה הוא שר התחבורה.
סלעית קולר: השר הממונה הוא שר התחבורה.
סלעית קולר: מאחר והוראות צרכניות קשורות הרבה פעמים לגודל מודעות ודברים כאלה, אז אולי זה צריך להיות בהתייעצות עם שר התמ"ת או משהו כזה או עם הרשות לסחר הוגן.
אתי בנדלר: אם רוצים שלא יהיו מודעות - - -
סלעית קולר: לא, הוא רשאי לקבוע, הוא לא קובע תקנות.
סלעית קולר: הם חייבים להשים מודעות בכל מקרה, לפי חוק הגנת הצרכן.
סלעית קולר: גודל אותיות וכל זה – לפי חוק הגנת הצרכן.
אתי בנדלר: נכון, אז מה?
אתי בנדלר: אגב, אני לא בטוחה שחוק הגנת הצרכן חל על - - -
סלעית קולר: מידע מהותי לגבי - - -
אתי בנדלר: אולי כן.
רון חלפון: יותר מזה, אני גם רציתי להציע שההוראות לגבי המודעות והשילוט - - - ועדת חקיקה.
רון חלפון: מדובר פה במשהו טכני שכדאי להוציא אותו כמה שיותר מהר.
רון חלפון: אני לא חושב שזה נוגע בהוראות מהותיות שצריכים להטריח את הוועדה.
רון חלפון: וגם לא את שר התמ"ת.
סלעית קולר: לא, שר התמ"ת זה בעצם את הרשות לסחר הוגן.
סלעית קולר: בפועל זה להתייעץ עם תמר פינקוס.
רון חלפון: סך הכול זה - - - הודעה.
רון חלפון: אני לא חושב - - -
סלעית קולר: זה בדיוק הדברים שאנחנו עוסקים בהם בדרך כלל.
לאה ורון: אבל לא מספיק לך שכתוב: "במקום הנראה לעין ובאותיות ברורות וקריאות"?
סלעית קולר: אם הוא מוציא תקנות, והוא יקבע איך זה ייראה, מה ייראה – אני אומרת שוב, זה מַטריה שבדרך כלל מתעסקת איתה הרשות להגנת הצרכן.
לאה ורון: יש משהו שצריך לתקן פה בנוסח כדי שזה יהיה טוב יותר?
לאה ורון: אותיות ברורות וקריאות זה לא משהו מספיק טוב?
לאה ורון: לא טוב לך?
סלעית קולר: לא, יש את העניין הזה של גודל האותיות במודעות וכל זה.
סלעית קולר: יש את זה.
סלעית קולר: לא הייתי רוצה להתעכב על זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש שינויים?
איתי עצמון: יש בסעיף קטן (ב).
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף עם השינויים המוסכמים?
רון חלפון: ב-12 כתוב "עיכוב טיסה", צריך לכתוב גם "הקדמת טיסה".
איתי עצמון: אבל איך במקרה של הקדמת טיסה - - -
רון חלפון: לא, את הזכויות שיש לו.
איתי עצמון: אבל זה ישים לגבי הסעיף הזה?
רון חלפון: לא, הוא צריך לייצג את הזכויות של הנוסע אם הטיסה שלו בוטלה, עוכבה או הוקדמה.
רון חלפון: גם יש לו זכויות מסוימות.
אתי בנדלר: מה שאני שואלת את עצמי, האם רק נוסע שלא טס בטיסה זכאי לקבל את המסמך, או שאולי טופס גילוי נאות צריך להיות מצורף לכל כרטיס טיסה.
סלעית קולר: מאחר והיום הכרטיסים הם תג – את יודעת, את מקבלת ב"אייפון" איזה קוד ואת עוברת, קשה לי להאמין שהם ייתנו את זה בנייר.
סלעית קולר: זה אידיאלי לצרכנות, כן, אבל לא ייתנו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אולי תהיה חובה להציג את זה בכל אתר אינטרנט שמשווק כרטיסים?
כרמל שאמה-הכהן: זה אפס עלות.
כרמל שאמה-הכהן: זכויות הנוסע.
איתי עצמון: - - - מידע בסעיף קטן (א).
כרמל שאמה-הכהן: בכל אתר גם?
איתי עצמון: באתר האינטרנט של המפעיל או של המארגן שמוכר את - - -
יצחק גורן: הם לא מוכרים כרטיסים, אתרים כמו "גוליבר", "הדקה ה-90".
כרמל שאמה-הכהן: הם מוכרים.
יצחק גורן: הם מוכרים, הם לא מארגנים.
יצחק גורן: הם יכולים לכתוב מה שהם רוצים, זה יחזור אלי בתור מארגן.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר עכשיו על האתר, הם יחויבו לפרסם?
סלעית קולר: הם לא מארגנים, לא.
איתי עצמון: רק מפעיל טיסה או מארגן שיש לו אתר אינטרנט.
כרמל שאמה-הכהן: ואלה שמוכרים?
אתי בנדלר: לא, הסוכנים, הוא פתר אותם כמעט מכל החובות.
סלעית קולר: לא, אבל לעניין אתר האינטרנט זה לא בעיה.
סלעית קולר: לעניין ההודעה באתר האינטרנט על הזכויות של הצרכן - - בתחום המומחיות שלהם זה מידע שהם צריכים לתת לי בכל מקרה לפי - - -
איתי עצמון: להוסיף פה - - -
כרמל שאמה-הכהן: בטח, זה הכי חשוב אצלם.
כרמל שאמה-הכהן: מי מסתכל היום אצל החברות?
כרמל שאמה-הכהן: כל העם קונה באתרים – ב"גוליבר", ב"דקה ה-90", ב"איסתא".
איתי עצמון: כלומר, בסעיף קטן (א) אנחנו נוסיף: "מפעיל טיסה, מארגן או נותן שירות סוכני נסיעות".
סלעית קולר: לא, אבל גם טיסות.
סלעית קולר: יש כל מיני - - -
איתי עצמון: רק לגבי האינטרנט.
סלעית קולר: - - - שאתה קונה כרטיסים - - - אתה אפילו לא יודע שאתה נמצא בעצם בחברה זרה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו דואגים שזה יהיה באתר האינטרנט לא מוחבא באיזה שרשור רביעי?
איתי עצמון: כתוב במקום בולט.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל עם הפנייה.
אתי בנדלר: באופן בולט באתר האינטרנט.
כרמל שאמה-הכהן: אושר עם השינויים.
אתי בנדלר: רגע, התקנות האלה כן יהיו באישור ועדת הכלכלה או לא יהיו באישור ועדת הכלכלה?
כרמל שאמה-הכהן: מה שהוא אמר.
אתי בנדלר: שהם כן יהיו.
אתי בנדלר: יהיה סעיף כללי, פשוט רון חלפון ביקש את התקנות האלה הספציפיות שלא יהיו באישור הוועדה.
אתי בנדלר: לכן כדי אולי לזרז את הליך - - -
כרמל שאמה-הכהן: אלו לא תקנות שיעוכבו.
כרמל שאמה-הכהן: כן, 13.
אתי בנדלר: אז (ד) כולל גם הקדמת טיסה אם כך.
איתי עצמון: גם לסעיף 5(א).
איתי עצמון: "שמירת דינים 13 – אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין, ובכלל זה מזכותו של נוסע לפיצוי לפי כל דין".
איתי עצמון: זה הסעיף שיאפשר לנוסע לתבוע את זכותו גם לפי הדין הכללי, נזיקיות, חוזיות.
רוני אמיר: אנחנו באופן כללי ביקשנו למחוק את הסעיף הזה.
רוני אמיר: לחילופין, אנחנו מבקשים שלפחות יהיו בסייגים שקיימים בתקנה 12 לדירקטיבה האירופאית.
רוני אמיר: זה גם משתלב, רון, בנושא של הרמוניזציה רגולטורית בטבלה שאתם הכנתם – שיש הפנייה לסעיף 12.
רוני אמיר: יש החרגות לסעיף 12 לשמירת דינים, כתוב שם שזה לא יגרע מהזכות לקבל סעד לפי כל דין אחר בכפוף לכך שהפיצוי שקיבל הנוסע לפי חוק זה יקוזז מהפיצויים מאותו - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דיברנו על זה כבר.
אחמד טיבי: דיברנו על זה כמה וכמה פעמים.
אחמד טיבי: לא היית פה.
רוני אמיר: שמה?
כרמל שאמה-הכהן: שלא יהיה כפל פיצוי.
אתי בנדלר: את זה הדין הכללי קובע.
אתי בנדלר: זה דבר בסיסי.
כרמל שאמה-הכהן: אתם רגועים?
רוני אמיר: ודבר נוסף שכתוב בדירקטיבה האירופאית שזה זה לא יחול על נוסע שהתנדב לרדת מטיסה, וזה גם חשוב.
רוני אמיר: כי נוסע שהתנדב לרדת מטיסה, לפי הסעיף של Denied boarding מקבל איזה פיצוי.
רוני אמיר: אם זה גם ייתן לו ללכת לשם – וצריך להבהיר שזה לא – אז למרות שהוא קיבל פיצוי הוא יהיה רשאי ללכת לפי חוק אחר, והדירקטיבה האירופאית אומרת - - -
סלעית קולר: איזה בית משפט שפוי ייתן לנוסע שהתנדב לרדת מטיסה פיצוי על נזקים שהוא גרם לעצמו?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 13?
אחמד טיבי: 14.
איתי עצמון: "החוק מחייב 14 – הוראות חוק זה יחולו על אף כל ויתור או הסכם נוגד".
כרמל שאמה-הכהן: צריכים תיקון פה.
איתי עצמון: נכון, זה הסעיף שקובע את הקוגנטיות של הוראות החוק המוצע.
איתי עצמון: כפי שאמרנו בתחילת הדיון, אנחנו נציע להוסיף כאן: "אלא לטובת הנוסע".
אתי בנדלר: ננסח את זה באופן אחר, זאת אומרת שאפשר יהיה להתנות עליו רק לטובת הנוסע - - -
רון חלפון: לטובת הנוסע ובהסכמתו.
רון חלפון: כי יכולים להציג לך - - -
אתי בנדלר: הנוסח הסופי יועבר להערות.
אחמד טיבי: אוקיי, אושר 14?
איתי עצמון: 14 אושר?
איתי עצמון: בעד – פה אחד
כרמל שאמה-הכהן: אושר עם השינויים, כן.
כרמל שאמה-הכהן: 15.
איתי עצמון: "תחולה על נוסע בטיסה פנים-ארצית 15 – הוראות חוק זה יחולו גם לגבי נוסע בטיסה שנקודת המוצא והיעד הסופי שלה נמצאים בשטח מדינת ישראל, אולם לא יינתן פיצוי כספי לנוסע כאמור אלא לפי הוראות שקבע השר; בתקנות לפי סעיף זה רשאי השר לקבוע בין השאר נסיבות שבהן לא יינתן פיצוי כאמור".
כרמל שאמה-הכהן: למה הורד פה אישור הוועדה?
איתי עצמון: מכיוון שהוספנו בהמשך סעיף 17א שעניינו אישור ועדת הכלכלה של הכנסת שקובע - - -
דוד שפרכר: מה קורה כאשר טיסה פנים ארצית היא בעצם חלק ממסלול שמשולב גם כן עם טיסה בינלאומית?
דוד שפרכר: לדוגמא, בן אדם שטס מעובדה לפריז עם שתי טיסות – עובדה - נתב"ג - - -
רון חלפון: זו טיסה בין-לאומית, זה לא חל - - -
דוד שפרכר: אבל ייתכן לדוגמא, אפילו באופן תיאורטי, שאותו כלי טיס יישא שני מספרי טיסות.
דוד שפרכר: וזה כבר קרה.
דוד שפרכר: לדוגמא, שהטיסה Ex אירופה עד נתב"ג היא מספר אחת, והמספר מתחלף בנתב"ג.
רון חלפון: לפי מה שאתה אומר, הטיסה בנתב"ג לעובדה היא פנים ארצית, ובין נתב"ג לפריז היא בינלאומית.
דוד שפרכר: אבל פה כתוב שהבן אדם - - -
אחמד טיבי: נקודת המוצא ונקודת הסיום היא בתוך מדינת ישראל.
סלעית קולר: אם קנית כרטיס טיסה מפריז לעובדה, ואתה עוצר לחניית ביניים בנתב"ג, אז החוק חל.
סלעית קולר: זו טיסה בינלאומית.
סלעית קולר: עכשיו, אם קנית שני כרטיסי טיסה נפרדים אז אתה כבר מדבר על שתי טיסות – טיסה פנימית וטיסה חיצונית.
דוד שפרכר: לכן צריך להבהיר את זה פה.
סלעית קולר: אבל זה מובהר, כתוב:
סלעית קולר: נקודת המוצא והיעד - - -
דוד שפרכר: לא, אבל אנחנו מדברים על נקודת מוצא ויעד לפי טיסה, לא של הנוסע.
דוד שפרכר: לא של הנוסע, אלא לטיסות.
דוד שפרכר: אני חושב שיש לנו פה בעיה.
יצחק גורן: ביקש ממני הנציג של "ארקיע" להגיד שהניסוח הוא הולם ועונה וכל שינוי ילווה - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, גם אני חושב שיש בעיה עם הניסוח.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה של הסעיף הזה שלא יינתן פיצוי בנסיעות פנימיות, אלא השר קובע שכן?
רון חלפון: ולעשות את ההתאמות הנכונות.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה אומר שאם השר לא מביא תקנות, אין פיצוי.
איתי עצמון: נכון, אבל קבענו חובת התקנת תקנות בהמשך.
איתי עצמון: תקנות ראשונות יובאו לאישור הוועדה תוך תשעה חודשים מיום תחילתו של החוק – סעיף 19.
אתי בנדלר: וגם זה לא ברור, ואנחנו נצטרך לדבר על תקנות לפי איזה סעיף.
איתי עצמון: לא, התקנות האלה פה.
קריאה: סעיף 15.
אתי בנדלר: כתוב בפירוש לפי סעיף 15?
אתי בנדלר: ואם לא יובאו התקנות?
אתי בנדלר: יש לנו כמה מקרים, אדוני, אתה זוכר, למשל לגבי הריכוזיות בקרקעות במינהל מקרקעי ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אז אפשר לקבוע שאם לא יהיו תוך שנה אז יחולו הוראות חוק זה.
יצחק גורן: אבל ההוראות האלה לא מתאימות.
יצחק גורן: אני מדבר פה בשם "ארקיע" לא בשמי, כי הנציג שלהם הלך.
יצחק גורן: זה בלתי הגיוני.
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שחל – עדיף לראות בעין אחת מאשר להיות עיוור.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, במצב הזה אין לצרכן כלום, נכון?
קרן כהן סעד: לא, יש לו.
קרן כהן סעד: כתוב פה רק שאין לו פיצוי כספי.
דוד שפרכר: אבל זה בדיוק זה.
סלעית קולר: אם אין לך איחור של שמונה שעות.
סלעית קולר: תעשה את השעות יותר קצרות.
כרמל שאמה-הכהן: אין איחור של שמונה שעות – רק לפני חודשיים היה מאילת לתל-אביב.
סלעית קולר: היה את הסיפור עם הדלק או משהו כזה.
כרמל שאמה-הכהן: לא עם הדלק, מה פתאום עם הדלק?
כרמל שאמה-הכהן: היה להם איזה מטוס שהתקלקל.
כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי בטיסה שחיכתה למטוס הזה.
סלעית קולר: עדיין, הטיסות בישראל הן קצרות יותר וצריך לעשות את ההתאמות גם מבחינת שעות.
כרמל שאמה-הכהן: האמת היא שהחברה התנהגה יפה, אבל מגיע פיצוי.
דוד שפרכר: אדוני, יש באמת לא מעט טיסות פנים ארציות שמתבטלות.
יצחק גורן: לי אין טיסות פנים ארציות, אבל אני מדבר פה בשם חברי - - -
כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא שברגע - -
יצחק גורן: זה לא נראה לי סביר.
כרמל שאמה-הכהן: - - שהמשרד והשר – מי שלא יהיה השר או השרה – יראו כזה סעיף, הם יתקינו תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שבנושאים יותר כבדים, אם אתה רודף אחרי השרים, הם מוצאים לך כל מיני תירוצים.
כרמל שאמה-הכהן: הם מקימים ועדות, מומחים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כבר שלוש שנים - - -
יצחק גורן: להחיל את ההוראות האלה – הן לא מתאימות.
יצחק גורן: נערכה עבודה משמעותית לגבי מרחקים ועכשיו לזרוק את זה על טיסות, בתכל'ס, תל-אביב-אילת, נראה לי לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי, עדיף שלא יהיה כלום מאשר - - -
סלעית קולר: לא, תקבע פיצוי.
סלעית קולר: שאם - - - הנוהג יהיה ככה וככה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יכול לקחת את היד של השר ולהחתים אותו על תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: יש בעיה, גם אם נסכים פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני אומר, השוט שיהיה מעל המשרד זה שאם הוא לא יתקין - - -
סלעית קולר: זה לא שוט.
סלעית קולר: זו כל הבעיה, זה לא שוט, כי התקנות האלה כמו שהן לא - - -
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל זה יראה כאילו תקנות שהוא הביא והסכים להן.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא לא מביא תקנות אחרות או שהוא ייראה בדיחה או שהוא ייראה מזלזל.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יעמוד למשפט הציבור.
סלעית קולר: - - - שמונה שעות.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי כוונה עכשיו לשבת ולכתוב סט הוראות לגבי טיסות פנימיות.
אתי בנדלר: אני רוצה לדייק, הוראות החוק כן חלות בטיסה פנים ארצית, למעט לעניין הפיצוי.
אתי בנדלר: פיצויים כאמור הם רק במקרים הנקובים בחוק.
אתי בנדלר: כי כאן חשבנו שצריך לעשות הוראות התאמה בגלל מרחקי הטיסה שהם הרבה יותר קצרים.
כרמל שאמה-הכהן: יש כאן עד 1,000 קילומטר.
אתי בנדלר: אז אני מציעה אם כך, בהתאם למה שאמר אדוני, שבסעיף 19 – שאפשר כבר לאשר אותו יחד עם סעיף 15 - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, כשנגיע אליו.
אתי בנדלר: - - תקנות ראשונות לפי סעיף 15 יובאו לאישור הוועדה בתוך תשעה חודשים מיום תחילתו של חוק זה.
אתי בנדלר: לא הובאו התקנות בהתאם להוראות סעיף זה, יחולו הוראות הפיצוי גם לגבי - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז מצביעים על 15 ו-19.
אחמד טיבי: ו-19.
אחמד טיבי: פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: 15(א).
איתי עצמון: סעיף 15(א) – את הסעיף הזה אנחנו ניסחנו בהתאם להערות שנשמעו בדיון הקודם לעניין כפל פיצוי , ועניינו "סייג לזכאות בשל קבלת הטבה מחוץ לישראל – על אף האמור בחוק זה, נוסע שקיבל הטבה מחוץ לישראל בשל נסיבות שהתקיימו בטיסה לישראל, המקימות עילה לקבלת הטבות כאמור בסעיפים 5 עד 8, לפי העניין, לא יהיה זכאי להטבה לפי חוק זה מאותו סוג שקיבל כאמור".
איתי עצמון: כלומר, שקיבל מחוץ לישראל.
אתי בנדלר: עכשיו יאמר שגם לדעת משרד המשפטים וגם לדעתנו, ספק אם יש צורך בכלל בסעיף הזה כי שוב, כמו שאמרנו קודם, בהתאם לעקרונות הדין הכללי - -
כרמל שאמה-הכהן: אז למה רשמתם אותו?
אתי בנדלר: - - אבל כאן, כדי להדגיש, משום שיש בכל זאת שינוי בסוג בהיקף ההטבות, כפי שראינו – למשל לפי מרחקי טיסות, וכיוצא באלה לגבי פיצוי – כדי שלא יהיה ספק, אמרנו שבמקרה כזה אותו סוג של הטבה אנחנו לא מודדים כמה הוא קיבל בפועל.
אתי בנדלר: הוא קיבל סוג של הטבה כזאת שם – הוא לא יהיה זכאי לה כאן.
סלעית קולר: רק הערה אחת קטנה לנוסח.
סלעית קולר: זו לא הטבה שהוא קיבל מחוץ לישראל, כי אם למשל יתנו לי פיצוי כספי, יעבירו לי את זה לבנק בישראל בשקלים בדרך כלל, לכן זו הטבה על-פי דין זר.
סלעית קולר: זה צריך להיות - - -
איתי עצמון: יכול להיות שזה לא דין.
איתי עצמון: יכול להיות שזה איזה שהם נהלים פנימיים של חברת התעופה הזרה.
סלעית קולר: בכל מקרה, זו לא תהיה הטבה – למעט הסנדוויץ' שאני אקבל – מחוץ לישראל - - -
איתי עצמון: אבל בעצם, העילה חלה מחוץ לישראל, זה מה שאת מתכוונת?
סלעית קולר: מה שאני רוצה להגיד לך שהנוסח כמו שהוא עכשיו, הוא שאם קיבלתי את הכסף בבנק בישראל, אני יכולה לתבוע עדיין את הפיצוי לפי החוק בישראל.
סלעית קולר: זה הכול, ואנחנו לא רוצים כפל והתחכמויות.
סלעית קולר: עכשיו, גם יש לך בטיסה מישראל – אין לנו בעיה עם זה, נכון?
רון חלפון: למה רק לישראל?
רון חלפון: יכול להיות תובע שהטיסה שלו התעכבה או בוטלה פה, והלך ותבע וצרפת וקיבל את הפיצוי שלו.
רון חלפון: לפי מה שכתוב פה זה רק טיסה לישראל.
רוני אמיר: זה בגלל ההגדרה של טיסה.
רוני אמיר: היתה את הבעיה של הגדרה של טיסה, שזה מישראל או אליה.
רוני אמיר: ואז אמרנו שיש את הבעיה של טיסות לישראל שכבר מקבלים.
רוני אמיר: זה מה שזה בא לפתור.
רוני אמיר: אבל אולי אפשר למחוק את "מחוץ לישראל", אולי זה לא יפריע.
איתי עצמון: אבל ממי הוא קיבל את ההטבה?
איתי עצמון: לפי מה?
רוני אמיר: מהמוביל או המארגן.
סלעית קולר: אבל אז אתה אומר שאתה יכול לשלול הטבה שאתה אומר שהיא פחותה הרבה יותר ממה שכתוב בחוק כשאתה מדבר על הסכם של חברה.
סלעית קולר: דין זר זה דבר אחד, הסכם של חברה לא מעניין אותי.
סלעית קולר: יש הבדל.
סלעית קולר: דין זר, אתה חייב להתחשב בו, אבל בהסכם של חברה שנותנת לי הטבה פחותה יותר מההטבה שיש לי פה בחוק – למה אני - - -
אתי בנדלר: בסדר, לפי דין זר.
אתי בנדלר: בשל נסיבות שהתקיימו – אז זה לאו דווקא בטיסה לישראל או כן?
רון חלפון: אני חושב שזה גם טיסות לישראל וגם טיסות מישראל.
סלעית קולר: תושב אירופאי, בחברה אירופאית יכול לקבל פיצוי - - -
אתי בנדלר: חל - - - נסיבות שהתקיימו בטיסה או בקשר לטיסה.
קרן כהן סעד: סליחה, שאלה.
קרן כהן סעד: הייתי רוצה לקבל הבהרה למה הכוונה "מאותו סוג שקיבל כאמור".
אתי בנדלר: פיצוי – פיצוי, סיוע – סיוע.
קרן כהן סעד: איך חברת תעופה תוכל לעקוב אחרי - - -
אתי בנדלר: אז תשלמו.
סלעית קולר: לא, העניין הוא שאם את שילמת לו את ההטבה הזאת לפי הדין האירופאי אז את לא צריכה לשלם לו.
קרן כהן סעד: אם הוא קיבל פיצוי לפי דין זר, הוא כבר קיבל סעד.
רון חלפון: ממי הוא קיבל פיצוי?
קרן כהן סעד: אם הוא קיבל פיצוי על-פי דין זר, וכתוב "על-פי דין זר", למה אני צריכה בכלל - - אני צריכה לבדוק מה הוא קיבל ואז - - -
רון חלפון: הוא לא תבע מישהו אחר.
רון חלפון: את הזכאות על-פי דין זר.
רון חלפון: את נתבעת באירופה - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 15א עם התיקונים?
כרמל שאמה-הכהן: 16.
איתי עצמון: "שינוי התוספות – השר רשאי, בצו, לשנות את התוספת הראשונה ואת התוספת השנייה".
רון חלפון: ואת התוספת השלישית.
אתי בנדלר: את התוספת הראשונה, השנייה והשלישית.
אתי בנדלר: את התוספות.
כרמל שאמה-הכהן: 17.
איתי עצמון: "ביצוע ותקנות 17 – "השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, לרבות בעניינים אלה" – פסקה 1 ופסקת משנה (א), בעצם כללנו את ההחלטה שהתקבלה בדיון הקודם לגבי שינוי מספר שעות האיחור בהגדרת טיסה שבוטלה.
איתי עצמון: פסקת משנה (ב) – ראינו צורך להוסיף אותה בעקבות אותו שינוי בהגדרת טיסה שבוטלה, והיא קובעת שאם "הפחית השר בתקנות את מספר שעות האיחור לעניין ההגדרה "טיסה שבוטלה" לפי פסקת משנה (א), יקבע הוראות התאמה לעניין הטבות בשל עיכוב בטיסה".
איתי עצמון: "(ג) תקנות לפי פסקה זו יותקנו בהתייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה".
איתי עצמון: רק לעניין הזה, של שינוי מספר שעות האיחור והוראות ההתאמה בעניין ההטבות בשל איחור או ביטול.
איתי עצמון: "אישור ועדת הכלכלה של הכנסת 17א.
איתי עצמון: – תקנות וצווים לפי חוק זה טעונים אישור של ועדת הכלכלה של הכנסת".
כרמל שאמה-הכהן: אפשר ועדת הכלכלה של הכנסת או ועדה משותפת לוועדת הכלכלה וועדה אחרת?
אחמד טיבי: אי-אפשר.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר, אבל לא משנה.
אתי בנדלר: לא, אתה יודע מראש על איזו ועדה מדובר?
אתי בנדלר: על מה חשבת?
אתי בנדלר: מה אתה הולך לעשות?
כרמל שאמה-הכהן: טוב, נאשר ככה.
איתי עצמון: סעיף 18 עניינו תיקון עקיף לחוק רישוי שירותי התעופה.
איתי עצמון: "בחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ"ג–1963‏ – (1) בסעיף 6, במקום "טיסות מסחריות" יבוא "הפעלות מסחריות"; (2) בסעיף 8, בכל מקום, במקום "שר התחבורה" יבוא "השר"" – בפסקאות האלה שהקראתי עכשיו, אלו תיקונים טכניים שהושמטו בתיקון העקיף האחרון לחוק רישוי שירותי התעופה שנערך במסגרת חקיקת חוק הטיס.
איתי עצמון: פשוט שינוי מונחים, תיקון טכני לחלוטין.
איתי עצמון: "(3) בסעיף 8ג, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) (1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג), המנהל" – מנהל רשות התעופה האזרחית – "יקבע בהיתר הפעלה תנאים לגבי חובתו של בעל ההיתר למנות אדם מטעמו לצורך מתן סיוע לנוסעים בהתאם להוראות חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה), התשע"ב–2012 (בסעיף קטן זה – חוק פיצוי וסיוע); אדם שמונה כאמור יהיה נוכח בשדה התעופה שלוש שעות לפחות לפני מועד ההמראה הנקוב בכרטיס הטיסה ועד תום 30 דקות לאחר המראת הטיסה".