GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון חלפון: לא, רק בחלק מהמקומות.
רון חלפון: בטיסות הקצרות - - -
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, גם ב-75% מהכרטיס.
רון חלפון: לא, בטיסות הקצרות הם מקבלים פחות.
רון חלפון: הם קיבלו רק 75%.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא מקבל יותר פיצוי.
רון חלפון: לא, קודם כל זה שירד מראשונה לתיירים, הוא היה צריך לקבל 90% הוא שילם הרבה יותר מההוא מהעסקים והוא מקבל סכום אותו דבר כמו ההוא מהעסקים.
רון חלפון: זה שירד מראשונה לעסקים נגרם לו נזק גדול יותר, הוא לא יכול לקבל אותו דבר כמו זה שמעסקים לתיירים.
אתי בנדלר: אז אולי כבר אדוני יאשר גם את התוספת השנייה אם הוא מקבל את העיקרון, עם שינוי מסוים.
אתי בנדלר: אני הצעתי ליושב ראש לקבל את ההצעה שלכם בכפוף לכך שבתוספת השנייה, כשמדובר על העברה ממחלקה ראשונה למחלקת תיירים – 90%, להוסיף כאן:
אתי בנדלר: ואם מרחק הטיסה היה מעל 4,500 קילומטר – 100%.
כרמל שאמה-הכהן: עם השינמוך לתיירים, לא משנה מאיזו מחלקה.
אתי בנדלר: בכל מקרה לתיירים.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה לתיירים.
כרמל שאמה-הכהן: בין ראשונה לעסקים יישאר ככה.
אתי בנדלר: העברה ממחלקת עסקים למחלקת תיירים או ממחלקה ראשונה למחלקת תיירים - - -
כרמל שאמה-הכהן: כל שינמוך לתיירים מעל 4,500 – 100% פיצוי.
רוני אמיר: לא, מעסקים לתיירים?
כרמל שאמה-הכהן: זה המצב גם כרגע.
אחמד טיבי: זה מה שיש עכשיו.
רוני אמיר: הוא בכל זאת מקבל שירות.
רוני אמיר: מראשונה לתיירים זה סביר יותר כי זה באמת שירות רחוק משמעותית, אבל הוא גם מקבל שירות וגם מקבל 100% - - -
כרמל שאמה-הכהן: שירות זה פחות בעיה, על השירות אנחנו לא רוצים פיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא הכיסא.
רוני אמיר: לא, אבל הוא גם טס וגם מקבל 100%?
רוני אמיר: זה כאילו טיסה פלוס השבה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה זה הכיסא.
רון חלפון: אדוני, זה שטס בעסקים, שנגרם לו נזק יותר קטן - - -
כרמל שאמה-הכהן: שמע, אנחנו חברי כנסת צעירים טסים בתיירים.
כרמל שאמה-הכהן: רובי החליט שאנחנו טסים בתיירים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא – בן כמה אתה?
אחמד טיבי: בן כמה?
אתי בנדלר: בגיל טוב.
כרמל שאמה-הכהן: הוא תמיד טס בביזנס, איך שלא תזרוק את זה.
רון חלפון: אדוני, הבעיה בהצעה שמי שיורד מראשונה לתיירים ומי שיורד מעסקים לתיירים מקבלים את אותו פיצוי, וברור שהנזק שנגרם - - -
כרמל שאמה-הכהן: הם לא מקבלים את אותו פיצוי.
רון חלפון: כן, על-פי ההצעה של אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: 100% מהכרטיס.
רון חלפון: 100%, זה אותו פיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה פיצוי באחוזים.
לאה ורון: לא, הוא לא שילם את אותו מחיר.
סלעית קולר: מבחינתו הוא קיבל החזר מלא.
כרמל שאמה-הכהן: לא, בזה זה נגמר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נעשה פה עכשיו מחקר.
רוני אמיר: אנחנו עשינו את הבדיקה לפי - - -
לאה ורון: - - - ממחיר הכרטיס.
אחמד טיבי: חצי שעה על מחלקה ראשונה?
רוני אמיר: אנחנו - - - בהצעת משרד התחבורה בתנאים - - -
קרן כהן סעד: רק אם אפשר, באותו היגיון, בכל אופן, הבדיקה שנעשתה היא לפי האחוזים האלה, בין 80% ל-90%.
קרן כהן סעד: עכשיו הקפצת כאן משמעותית את גובה הפיצויים מ-80% ל-100%, אז לפחות באותו היגיון שזה יהיה 90% ו-100%.
קרן כהן סעד: לוועדה, מחלקת עסקים ותיירים - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה היה 100% לפני הפנייה.
קרן כהן סעד: לא, זה היה - - -
כרמל שאמה-הכהן: בטיסות ארוכות זה היה 100%.
קרן כהן סעד: זה היה - - -
כרמל שאמה-הכהן: בטיסות זה היה 100%, מעסקים לתיירים זה היה 100% - -
קרן כהן סעד: לא, אני מדברת על ההצעה של - - -
כרמל שאמה-הכהן: - - קל וחומר מראשונה - - -
קרן כהן סעד: לא, אני מדברת על ההצעה של עורך הדין חלפון.
קרן כהן סעד: הוא הציע 90% שהעלית את זה ל-100%, אז את ה-80% אפשר לא ל-100%, כי זה משהו יחסי?
רון חלפון: לא, 90% על-פי הצעת הוועדה, זה לא תמיד 100%, אלא זה 100% רק בטיסות ארוכות.
קרן כהן סעד: הבנתי, אז באותה התאמה שתהיה עלייה - - -
רוני אמיר: זה בסדר, אבל שה-80% לא יעלה ל-100%.
קרן כהן סעד: שתהיה באותה התאמה.
רוני אמיר: שמעסקים לתיירים לא יעלה ל-100%, אלא משהו באמצע לפחות.
כרמל שאמה-הכהן: עסקים – תיירים למרחק ארוך זה לא - - טוב, מי בעד?
איתי עצמון: רגע, יש עוד הערה.
רון חלפון: בהתאם, כמובן, צריך לתקן את - - -
איתי עצמון: צריך יהיה להתאים את הנוסח לשינוי בתוספת.
איתי עצמון: מכיוון שבסעיף 8(ב) כתוב שהסכום יחושב בהתאם למחיר כרטיס הטיסה, צריך לתת את הדעת למקרה שבו כרטיס הטיסה נרכש במסגרת חבילת תיור ולהחיל את אותן הוראות שקבענו לגבי חילוץ מחיר כרטיס טיסה ממחיר חבילת תיור בסעיף 3, להחיל את אותן הוראות גם כאן.
כרמל שאמה-הכהן: חבילת תיור עם ביזנס?
סלעית קולר: לא, הכוונה בחבילת תיור לאותה חבילה של סכן נסיעות שקונים אצלו יותר מאשר - - -
אתי בנדלר: אבל אז בדרך כלל תהיה הוכחה לגבי מחיר כרטיס הטיסה.
לאה ורון: רשמת שמדובר בסעיף 8 עם התיקונים והתוספת השנייה עם התיקונים.
לאה ורון: שניהם אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 9, נא להקריא.
איתי עצמון: "סעיף 9 – הנפקת כרטיס טיסה לטיסה שמועדיה לא אושרו מראש – פיצויים לדוגמה.
איתי עצמון: (א) בית המשפט רשאי לפסוק לנוסע" - -
אתי בנדלר: איפה משרד המשפטים?
כרמל שאמה-הכהן: קלהורה הלכה.
אתי בנדלר: אבל היתה כאן הילה, הם מתנגדים נמרצות לסעיף הזה.
טארק קסיס: - - -
אתי בנדלר: אה, כן, הנה, טארק כאן.
כרמל שאמה-הכהן: רגע, תקריא, שנייה.
אתי בנדלר: רק נקרא את הסעיף.
איתי עצמון: "(א) בית המשפט רשאי לפסוק לנוסע פיצויים שאינם תלויים בנזק – בסעיף זה, פיצויים לדוגמה – בסכום שלא יעלה על 10,000 שקלים חדשים, אם מפעיל טיסה, מארגן או מי מטעמם הנפיקו ביודעין לנוסע כרטיס טיסה שמועד הטיסה הנקוב בו אינו המועד שרשות שדות התעופה אישרה מראש, ובשל כך הטיסה לא היתה אמורה להמריא במועד הנקוב כאמור והיא בוטלה או המריאה בפער העולה על שעתיים לפחות מהמועד הנקוב באותו כרטיס טיסה; לעניין זה, לא יראו הנפקת כרטיס טיסה כהנפקה ביודעין אם כרטיס הטיסה הונפק שישה חודשים לפחות לפני מועד הטיסה והודעה על מועד הטיסה שאושר נמסרה לנוסע ארבעה חודשים לפחות לפני אותו מועד".
איתי עצמון: "(ב) בבואו לקבוע את גובה הפיצויים לדוגמה יתחשב בית המשפט, בין השאר, בשיקולים המפורטים להלן, ולא יתחשב בגובה הנזק שנגרם לנוסע עקב ביטול הטיסה או השינוי במועד המראתה: (1) אכיפת החוק והרתעה מפני הטעיה; (2) עידוד הנוסע למימוש זכויותיו; (3) היות ההפרה הפרה חוזרת; (4) חומרת ההטעיה ונסיבותיה; (5) שווייה הכספי של העסקה שבקשר אליה בוצעה ההטעיה".
איתי עצמון: "(ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכאותו של נוסע להטבות לפי חוק זה.
איתי עצמון: (ד) הוראות סעיף זה לא יחולו על נותן שירותי סוכנות נסיעות שאינו מארגן".
אתי בנדלר: לפני שנציג משרד המשפטים יאמר את דברו, אני רוצה לומר שאני טעיתי.
אתי בנדלר: הסעיף הזה נוסח בהסכמה מלאה עם משרד המשפטים.
אתי בנדלר: הסעיף בקשר - -
איתי עצמון: הכללי.
אתי בנדלר: - - - פיצויים לדוגמא, שלו מתנגד משרד המשפטים, זה סעיף נוסף ששלחנו לוועדה במסמך נפרד, ואליו אנחנו עוד נגיע בהמשך.
איתי עצמון: אבל לפני כן, אם אנחנו מחליטים כן לדון בהצעה הכללית לגבי שילוב סעיף בנושא פיצויים לדוגמא בהצעת חוק, צריך יהיה לערוך תיקונים גם בסעיף 9.
איתי עצמון: והשינויים האלה שולבו בהצעה שנשלחה לקראת הדיון הקודם, עוד הצעה לדיון פיצויים לדוגמא.
איתי עצמון: יש שינוי בסעיף 9 וכן סעיף 9א – סעיף חדש.
איתי עצמון: השאלה מה הוועדה מחליטה, אם - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי ניסח את השינוי?
אתי בנדלר: הוועדה ביקשה - - -
אתי בנדלר: הוועדה ביקשה שאנחנו נציע סעיף פיצויים לדוגמא בלי שום קשר, זה רק בנסיבות - - זה בעצם סעיף על טיסות פיקטיביות, ולגביו אולי יש הערות נקודתיות, אבל יש הסכמה מוחלטת, למיטב ידיעתי, גם של משרד המשפטים לעניין הזה.
אתי בנדלר: בנוסף לכך היתה שאלה מה קורה אם מפעיל טיסה או מארגן לא משלמים את ההטבה או לא נותנים לנוסע הטבה שהוא זכאי לה לפי חוק זה.
אתי בנדלר: האם לקבוע מנגנון של פיצויים לדוגמא לנוסע שלא קיבל את ההטבה או להשאיר אותו לגורלו, שיתבע בבית משפט לתביעות קטנות, או לפעול בהתאם להוראות הדין הכללי.
אתי בנדלר: בהקשר הזה, אני כבר רוצה לומר, כפי שאנחנו נראה בהמשך, עלתה שאלה מי יאכוף את הוראות החוק, מי יהיה אחראי לאכיפת הוראות החוק.
אתי בנדלר: למי ניתן יהיה לפנות, למשל, בתלונות, שיהיה הרגולאטור שאליו ניתן יהיה לפנות בתלונות על אי-קיום הוראות החוק.
אתי בנדלר: התגלעה מחלוקת בין משרדי הממשלה.
אתי בנדלר: כל אחד אמר: לא אני.
אתי בנדלר: משרד התחבורה – שהוועדה החליטה בישיבה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה להטיל את זה על רשות התעופה האזרחית – התנגדה לכך, ולפיכך – רון חלפון ודאי ידווח על כך – הנושא הובא לדיון מחדש בוועדת שרים לענייני חקיקה בישיבתה האחרונה.
אתי בנדלר: ההחלטה היא שלא תהיה רשות התעופה האזרחית.
אתי בנדלר: לעומת זאת, הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, גם היא התנגדה, אלא אם כן הוועדה תציע כבר במסגרת הצעת החוק הזאת לשלב סעיף על אכיפה מנהלית, קרי עיצומים כספיים.
סלעית קולר: היא ביקשה ממני להגיד את הדברים, סליחה שאני - - היא פשוט הקריאה לי בטלפון.
אתי בנדלר: ודאי הדברים יאמרו על-ידי כל מי שצריך.
אתי בנדלר: עמדתי היא שלא ראוי שהוועדה כרגע תיתן סמכויות בחוק הזה לממונה על הסחר ההוגן בעניין העיצומים הכספיים כי על שולחנה של ועדת הכלכלה הצעת חוק אחרת לתיקון חוק הגנת הצרכן, שם אנחנו עדיין לא בחנו את כל ההוראות הנורמטיביות הקשורות לעניין הזה.
אתי בנדלר: ואגב, החלטת הממשלה אומרת שזו לא תהיה רשות התעופה האזרחית ואף לא כל רשות ממשלתית אחרת.
אתי בנדלר: כך נאמר בהחלטת הממשלה.
אתי בנדלר: משכך הדבר, בעצם אין שום רגולאטור לחוק הזה.
אתי בנדלר: אם כך, השאלה היא אם לא ראוי בכל זאת לתת לנוסע שביקש את ההטבה המגיעה לו על-פי החוק ולא קיבל אותה – המפעיל התנגד לתת לו את ההטבה המגיעה לו – האם לא ראוי לתת לו אפשרות להגיש תביעה לפיצויים לדוגמא.
אתי בנדלר: זה ברמה הכללית הקונספט של העניין.
אתי בנדלר: עכשיו, כפי שאני אמרתי, לגבי טיסות פיקטיביות, אני מבינה שאין מחלוקת, השאלה היא האם להרחיב את הזכאות לפיצויים לדוגמא על הפרות בנוסח שאנחנו הצענו לוועדה, העברנו לוועדה.
איתי עצמון: לפי הנחייתה בדיון האחרון לפני שהובאה ההצעה לקריאה ראשונה.
אתי בנדלר: הניסוח של הסעיף שאנחנו דנים בו עכשיו כמובן מושפע מהשאלה אם יהיה סעיף כללי או לא יהיה סעיף כללי כזה.
אחמד טיבי: בעד?
אתי בנדלר: אם כן אז אולי כדאי שנקרא גם את הסעיפים הנוספים שאנחנו הצענו לוועדה על הפיצויים, ואז נשמע הערות לגבי כל הנושא הזה של - - -
איתי עצמון: לא, אבל השאלה אם לא ראוי קודם כל לדון בסעיף של הטיסה הפיקטיבית, הסעיף המהותי, ואז לדון באפשרות של הנוסע לתבוע פיצויים לדוגמא גם לגבי אותה - - -
כרמל שאמה-הכהן: לפתוח את זה עוד פעם?
רון חלפון: אבל 9 מחליף לך את 9 הישן.
איתי עצמון: הוא לא מחליף.
אתי בנדלר: הוא מצמצם אותו מאוד.
איתי עצמון: הוא מצמצם, מכיוון שעכשיו סעיף 9 יעסוק רק בנושא של - - -
אתי בנדלר: תקרא את סעיף 9 האלטרנטיבי עם סעיף 9א המוצע.
כרמל שאמה-הכהן: בדיוק, תקרא את זה.
איתי עצמון: אם כך, סעיף 9: "הנפקת כרטיס טיסה לטיסה שמועדיה לא אושרו מראש.
איתי עצמון: (א) מפעיל טיסה, מארגן או מי שהוסמך לכך על-ידם לא ינפיקו לנוסע כרטיס טיסה שמועד הטיסה הנקוב בו אינו המועד שרשות שדות התעופה אישרה מראש, ובשל כך הטיסה לא היתה אמורה להמריא במועד הנקוב כאמור, אלא אם כן כרטיס הטיסה הונפק שישה חודשים לפחות לפני מועד הטיסה הנקוב, והנוסע קיבל הודעה על מועד הטיסה שאושר ממפעיל הטיסה, מהמארגן או ממי שהוסמך לכך על ידם, ארבעה חודשים לפחות לפני אותו מועד".
איתי עצמון: בהתאם, מחקנו את כל ההוראות שמתייחסות לפיצוי לדוגמא.
אתי בנדלר: לתביעת הפיצויים לדוגמא.
איתי עצמון: סעיף קטן (ב) – שהיה סעיף קטן (ד) בנוסח המקורי – "הוראות סעיף זה לא יחולו על נותן שירותי סוכנות נסיעות שאינו מארגן".
איתי עצמון: כלומר, הוצע לקבוע כאן הוראה מהותית לעניין איסור הקצאת כרטיסי טיסה לטיסות פיקטיביות.
אתי בנדלר: ועכשיו תקרא את הסעיף הבא בבקשה.
איתי עצמון: הסעיף הבא, עניינו "פיצויים לדוגמא – 9א " "(א) בית המשפט רשאי לפסוק לנוסע שהונפק לו כרטיס טיסה פיצויים שאינם תלויים בנזק (בסעיף זה – פיצויים לדוגמה), בסכום שלא יעלה על 10,000 שקלים חדשים, אם מצא כי מפעיל טיסה או מארגן הפר ביודעין הוראה מהוראות אלה: (1) מפעיל טיסה או מארגן סירב להטיס נוסע כאמור בסעיף 5 ולא העניק לו הטבות כאמור בסעיף 5(ב), בניגוד להוראות הסעיף האמור; (2) מפעיל טיסה או מארגן סירב להעניק הטבות לנוסע שטיסתו המריאה באיחור כאמור בסעיף 6, בניגוד להוראות הסעיף האמור; (3) מפעיל טיסה או מארגן סירב להעניק הטבות לנוסע שטיסתו בוטלה כאמור בסעיף 7, בניגוד להוראות הסעיף האמור; (4) מפעיל טיסה או מארגן העביר נוסע למחלקה ברמה נמוכה יותר מזו הנקובה בכרטיס הטיסה כאמור בסעיף 8 וסירב להעניק לו פיצוי כספי לפי הסעיף האמור, בניגוד להוראות אותו סעיף; (5) מפעיל טיסה, מארגן או מי שהוסמך לכך על ידם הנפיקו לנוסע כרטיס טיסה שמועד הטיסה הנקוב בו אינו המועד שרשות שדות התעופה אישרה מראש, ובשל כך הטיסה לא היתה אמורה להמריא במועד הנקוב כאמור, והיא בוטלה או המריאה בפער העולה על שעתיים מהמועד הנקוב באותו כרטיס טיסה, בניגוד להוראות סעיף 9" – שאותו קראתי קודם לכן, שעניינו טיסות פיקטיביות.
איתי עצמון: "(ב) בבואו לקבוע את גובה הפיצויים לדוגמה, יתחשב בית המשפט, בין השאר, בשיקולים המפורטים להלן, ולא יתחשב בגובה הנזק שנגרם לנוסע עקב ביטול הטיסה או השינוי במועד המראתה או בתנאיה: (1) אכיפת החוק והרתעה מפני הפרתו; (2) עידוד הנוסע למימוש זכויותיו; (3) היות ההפרה הפרה חוזרת; (4) חומרת ההפרה ונסיבותיה; (5) שוויה הכספי של העסקה שבקשר אליה בוצעה ההפרה".
איתי עצמון: "(ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותו של נוסע להטבות או לכל סעד אחר בשל אותה הפרה".
אתי בנדלר: יושם הלב שבעצם השינוי המהותי לעומת הסעיף המקורי, שדן רק בטיסה פיקטיבית, קובע כאן נסיבות נוספות של הפרת הוראת החוק על-ידי מפעיל טיסה או מארגן המנויות בפסקאות 4-1 של סעיף קטן (א), וכאן בכל מקום – בהתאם לנוסח שאנחנו הצענו – שהוא סרב להטיס ולא העניק לו.
אתי בנדלר: זאת אומרת, תמיד ברור מנוסח הסעיף שיש כאן ידיעה ברורה של מפעיל הטיסה או המארגן על הפרת הוראות החוק.
אתי בנדלר: זאת אומרת, זה לא משהו שנעשה בהסחת דעת או ברשלנות, או אפילו לא בפזיזות, אלא יש כאן ממש הפרה מודעת של הוראות החוק.
טארק קסיס: אפשר להתייחס?
טארק קסיס: אני אנסה להעביר את המסר - - -
אתי בנדלר: רק תציג את עצמך, טארק.
טארק קסיס: טארק קסיס, משרד המשפטים.
טארק קסיס: בגדול, התפיסה של משרד המשפטים מבחינת מדיניות היא שכל הנושא הזה של פיצויים לדוגמא הוא חריג.
טארק קסיס: התפיסה היא שדיני הנזיקין משמעותם להשיב מצב לקדמותו כשנגרם נזק לצרכן, וזו הדרך הראויה ביותר להעניק את הסעד לצרכן שנפגע.
טארק קסיס: כל מקרה שמצריך חריגה מהדרך הזאת צריך להיות מקרה חריג ביותר.
טארק קסיס: ובעיקר אנחנו מדברים על מקרים של הפרה בזדון.
טארק קסיס: אני מבין שתמר קלהורה דיברה איתך לפני שהיא הלכה מפה.
אתי בנדלר: היום?
טארק קסיס: היום או לפני - - -
סלעית קולר: לא, היא אמרה את זה בהרבה דיונים קודמים.
אתי בנדלר: היא אמרה את זה בדיונים - - -
כרמל שאמה-הכהן: מכירים את כל הגישה שלה.
טארק קסיס: הגישה שלה, בגדול, שאין מצב לקבל פיצויים לדוגמא, אלא רק במקרה של טיסה פיקטיבית כי זה המקרה היחידי שבו מפעיל או מארגן טיסה, כביכול, פוגע בצרכן בזדון.
טארק קסיס: כל שאר המקרים הם מקרים שדיני הנזיקין הם הפיתרון הקלאסי.
טארק קסיס: אני פה חייב להגיד ששר המשפטים שמר על זכותו להגיש הסתייגות אם תוכרע כל הכרעה אחרת חוץ מאשר קביעת פיצויים לדוגמא וטיסה פיקטיבית.
טארק קסיס: על כל דבר אחר שר המשפטים - - -
אתי בנדלר: חוץ מאשר מה?
טארק קסיס: אם יאומץ המודל של פיצויים לדוגמא ומקרים נוספים חוץ מטיסה פיקטיבית, שר המשפטים שומר לעצמו את הזכות להגיש הסתייגות.
טארק קסיס: זה בעניין הזה.
סלעית קולר: רגע, ומה לגבי מי יהיה אחראי – אם אין פיצוי לדוגמא, מי אחראי - - -
טארק קסיס: רון, ביום ראשון אני לא הייתי בוועדת שרים לענייני חקיקה, אבל אני הבנתי ששם נאמר במפורש שלא רש"ת ולא הממונה על הגנת הצרכן - - -
קריאה: רת"א.
טארק קסיס: מדובר על רת"א?
טארק קסיס: אז לא רת"א ולא הממונה על הגנת הצרכן יאכפו את החוק הזה, והחוק הזה יהיה כמו כל חוק אזרחי אחר, רגיל, שימומש דרך פנייה לבית משפט בהליך אזרחי רגיל.
טארק קסיס: אני חושב שכל הכרעה אחרת תהיה מנוגדת להחלטה של ועדת השרים.
טארק קסיס: כי זה נאמר במפורש שם.
אתי בנדלר: אוקיי, לפני שעונים, אני רק מבקשת מאדוני לתת לעורך הדין עצמון להעיר שתי הערות לעניין הזה.
איתי עצמון: אני רוצה להסב את תשומת הלב לעניין סעיף כללי שמאפשר קביעת פיצויים לדוגמא, שגם בחוק הגנת הצרכן בסעיף 31א יש אפשרות לצרכן לתבוע פיצויים שאינם תלויים בנזק, פיצויים לדוגמא, באותו מנגנון.
איתי עצמון: אנחנו שאבנו את המנגנון מאותו סעיף לגבי הפרות שונות של חוק הגנת הצרכן.
איתי עצמון: זה דבר אחד, ודבר שני - - -
אתי בנדלר: זה חוק צרכני.
איתי עצמון: אנחנו מדברים כאן על חוק צרכני ועל הפרות שהן לא בהכרח ימריצו את הנוסע, את הצרכן, במקרה הזה, באמת להגיש תביעה נזיקית.
איתי עצמון: מדובר לפעמים על מצב שהוא לא קיבל את הסיוע או לא קיבל פיצוי כספי.
איתי עצמון: לא בהכרח נוסע ילך ויגיש תביעה נזיקית במקרה הזה, ואני גם שוב מזכיר שאין בהצעת החוק סעיף שקובע סנקציות על הפרת הוראותיו.
איתי עצמון: סעיף העונשין שהיה כלול בנוסח הצעת החוק כפי שהתקבלה בדיון מוקדם נמחק לבקשת נציגי הממשלה.
איתי עצמון: אני מבין שנציגי הממשלה לא מציעים כל אופציה אחרת לעניין אכיפת הצעת החוק.
איתי עצמון: ולכן אני חושב שהפתרון היחיד, כפי שאנחנו ראינו לנכון, גם בהשוואה לחוק הגנת הצרכן, הוא באמת לאפשר כאן קביעה של פיצויים לדוגמא המודל שהצענו.
אתי בנדלר: כן, וההערה השנייה שאני רוצה להעיר היא שבדירקטיבה האירופאית, לפחות, יש סעיף מפורש שמנחה את כל אחת מהמדינות למנות רגולאטור יעיל לצורך - - -
איתי עצמון: כדי להבטיח את זכויות הנוסעים.
איתי עצמון: להקים גוף מיוחד שיאכוף את החוק ויבטיח את זכויות הנוסעים לפי אותו חוק.
איתי עצמון: וכאן, כפי שאנחנו מבינים, אין גוף כזה.
כרמל שאמה-הכהן: ומי נקבע שם?
איתי עצמון: כל מדינה אמורה להקים.
אתי בנדלר: שם כל מדינה קובעת רגולאטור.
כרמל שאמה-הכהן: גוף חדש.
אתי בנדלר: או למנות גוף קיים.
אתי בנדלר: בדרך כלל אלה רשויות התעופה, המפקחות על התעופה.
רון חלפון: אבל אני רוצה להגיד שהאירופאים, מבחינתם, גם מנגנון של פיצויים לדוגמא, זה באותו סעיף שלהם.
רון חלפון: אני שוחחתי איתם אתמול בערב.
אתי בנדלר: עם מי?
רון חלפון: עם גברת באיחוד האירופאי, שהיא ה-Specialist בנוגע לחוק, ואנחנו מחויבים להרמוניזציה של החוק הזה עם התקנה האירופאית.
רון חלפון: ומבחינתם, גם פיצויים לדוגמא עונה לדרישות התקנה האירופאית.
רון חלפון: זאת אומרת שאם זה מה שייקבע, זה עדיין יהיה בתאימות עם התקנה האירופאית.
רון חלפון: כלומר, זה לא - - -
כרמל שאמה-הכהן: ואם אף אחד לא ממונה מטעם הממשלה, מה קורה למישהו שיש לו טענה?
אתי בנדלר: אז הוא ילך לבית משפט.
כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה, עדיף בית משפט מאשר ללכת ל - - -
אתי בנדלר: גם בשביל פיצויים לדוגמא הוא יצטרך ללכת לבית משפט, זה לא משהו אוטומטי.
אתי בנדלר: הנושא של פיצויים לדוגמא זה פשוט תמריץ למפעילים ולמארגנים להקפיד על קיום הוראות החוק.
טארק קסיס: אבל זה יהיה הליך מזורז על-ידי בית משפט לתביעות קטנות, נכון?
טארק קסיס: אנחנו לא מדברים על - - -
כרמל שאמה-הכהן: אין הבדל אם אני גורם לך נזק באופן חד פעמי בגלל - - - אני צריך לפצות אותך על הנזק.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם אני חברה שבאופן סדרתי – אם אני אשלם רק את הנזק שגרמתי, שווה לי, כי אני אשלם רק לחלק מהאנשים שיתבעו, שמו לב ויתבעו אותו.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן נדרשים פיצויים לדוגמא, כדי למנוע - - -
אתי בנדלר: כדי לתמרץ קיום הוראות החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זו שיטת מצליח.
סלעית קולר: תמר פינקוס לא אוהבת שאנחנו אומרים את זה, אבל כן, שיטת מצליח.
סלעית קולר: ולידיעתכם, בעניין מכר מרחוק, למשל, מה שקרה עם הסעיף של 10,000 שקל ללא - - - זה די צמצם את כמות המקרים שהגענו איתם לבית המשפט.
כרמל שאמה-הכהן: - - - קבעה 1,800 ש"ח, אני חושב, לבעל מכולת שלא מוכן לקבל - - -
סלעית קולר: לא, זה לא עובד מכיוון שהקושי של הצרכן להוכיח שהוא באמת פנה - - - וזה לא פתר שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: לא משנה, אני מדבר בנורמה.
כרמל שאמה-הכהן: קבענו 1,800 ש"ח לבעל מכולת שלא הסכים להחזיר 30 אגורות על בקבוק למחזור.
סלעית קולר: מכר למרחוק בהרבה מאוד מקרים פתר את הבעיה.
רוני אמיר: השאלה אם אנחנו עדיין בפיצויים לדוגמא, כי לנו היו הערות לגופו של סעיף 9א.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דנים בסעיף שהוא הקריא כרגע.
רוני אמיר: אבל הם ביחד.
איתי עצמון: שהופץ למוזמנים, כמובן, זמן לפני הישיבה.
רוני אמיר: הוא הופץ.
רוני אמיר: אנחנו הערנו לגבי 9א למצב הקיים, אבל זו הערה שהיא רלוונטית גם ל-9א אם הוא יבוא יחד עם הפיצויים לדוגמא, שהנפקת כרטיס לטיסה שמועדיה לא אושרו מראש.
רוני אמיר: אנחנו חושבים שזה צריך להיות אם זה נעשה בכוונה להטעות את הנוסע.
רוני אמיר: בין היתר מהסיבה שטיסות לפעמים מאושרות על-ידי רשות שדות התעופה מבחינת ה-Slotting חודש לפני עונה יאט"אית.
רוני אמיר: זאת אומרת, עונה יאט"אית בסוף מרץ.
רוני אמיר: עד פברואר יכולים לשנות את מועדי הטיסות.
רוני אמיר: לכן אנחנו לפעמים מוכרים כרטיס חצי שנה מראש, ואנחנו נדע את המועד הסופי של הטיסה רק חודש לפני.
רוני אמיר: במקור, כשמכרנו, אכן חשבו שהוא יהיה במועד מסוים, ובפועל הוא לא.
רוני אמיר: ואי-אפשר לראות בזה הפרה שביודעין מכרנו בכוונה להטעות, או מה שקוראים טיסה פיקטיבית, כי במקור היא לא היתה אמורה להיות טיסה פיקטיבית, וחייבים לקחת את זה בחשבון.
רוני אמיר: אנחנו רשמנו גם את ההסברים והרציונאלים בנייר.
יצחק גורן: אני מבקש להתייחס להוראה ש"הוראות סעיף זה לא יחולו על נותן שירותי סוכנות נסיעות שאינו מארגן".
יצחק גורן: כרגע, בתחום טיסות השכר קיים מצב שהוא רע מאוד, שלמארגני טיסות השכר אין קשר עם הלקוחות.
יצחק גורן: אני מארגן טיסות שכר, מוכר אותם לכל הגופים שכולם מכירים: "השטיח המעופף", "אשת טורס", "קווי חופשה", כל מיני כאלה.
יצחק גורן: הם קונים ממי ומעוד אנשים סחורה, מנפיקים לאנשים כרטיסים משלהם, מודיעים דברים כאלו ואחרים.
יצחק גורן: אני מכרתי להם טיסה בשעה X, מישהו מכר טיסה בשעה Y. יכול להיות שהם הטעו בן אדם ואמרו לו: דע לך שאתה עולה על טיסה X, כשהם התכוונו לטיסה X, כשאני לא מכרתי בשעה X.
יצחק גורן: אני מכרתי בשעה Y. אני מציע לשנות את סעיף קטן שהיה במקור 9(ד) כך שהוראות סעיף זה לא יחולו על נותן שירותי סוכנות נסיעות אשר אינו מנפיק כרטיס טיסה.
יצחק גורן: לפחות זה יגן עלי, שמי שהנפיק כרטיס טיסה ועבד על האנשים, לא יחזרו אלי בתור מארגן.
יצחק גורן: סוכן נסיעות רגיל שמוכר כרטיס טיסה נותן להם כרטיס טיסה של "אל-על".
יצחק גורן: כשאני מוכר שכר, אסור לי להנפיק לאנשים כרטיסים.
יצחק גורן: מי שעושה את זה הן אותן החברות שכולם מכירים ומזמינים מהן, "השטיח המעופף" וכיוצא בזה.
יצחק גורן: הם קונים הרבה סחורה, גם ממני, והאחריות חוזרת אלי, אל המארגן.
קריאה: הם לא מארגנים?
יצחק גורן: לא תמיד.
יצחק גורן: בהרבה מאוד מהמקרים המארגן הוא אני, שלצורך העניין, אני נציג של מספר חברות תעופה.
יצחק גורן: זה קורה הרבה מאוד.
יצחק גורן: הם יכתבו מה שהם רוצים וימכרו.
יצחק גורן: הם מקבלים את הכסף, הם מתמחרים שונה.
יצחק גורן: הסיפור יחזור אלי.
סלעית קולר: אתה לא - - -
יצחק גורן: אבל או מי מטעמו.
יצחק גורן: הם כתבו או מי מטעמו.
גדי רגב: קוראים לי גדי רגב, אני מרת"א, רשות תעופה אזרחית.
גדי רגב: אני מבקש להעלות סוגיה נוספת.
גדי רגב: יש את הסוגיה שאמורה להופיע – ולדעתי היא צריכה להיכנס לאותו כיוון או לאותו סידור שאנחנו קובעים פה ב-9א – וזו ההוראה שאנחנו נדרוש בעת מתן ההיתר את העניין של הצבת נציג - - -
קריאה: אבל זה לא - - -
גדי רגב: אנחנו רוצים שזה יכנס פה, בדיוק על אותו משקל שאם אותה חברת תעופה לא הציבה את אותו נציג, שזה ייכנס לאותו מנגנון, ולכן שזה ייכנס לתוך 9א.
סלעית קולר: אם לא היה נציג בשדה התעופה, ולכן לא קיבלתי את הפיצוי ולא יכולתי לפנות ולא יכולתי לסמן לעצמי.
סלעית קולר: אפילו לא יכולתי להירשם אצל מישהו שהופעתי בשדה התעופה.
גדי רגב: אנחנו מבקשים שזה ייכנס לאותו סעיף.
אתי בנדלר: שנוסע יהיה רשאי לתבוע פיצויים לדוגמא בשל כך שמארגן טיסה או מפעיל לא מינה נציג?
סלעית קולר: כן, כי אחר כך הוא כאילו מנע ממנו את האפשרות לקבל את כל הפיצויים.
גדי רגב: בהחלט - - - ולא היה לי עם מי לדבר.
רון חלפון: הוא הגיע לשדה התעופה, הוא צריך לקבל סנדוויץ' - - הוא היה צריך להירשם רק, בסדר?
רון חלפון: אין לו עם מי לדבר.
סלעית קולר: בדיוק, ואז הוא לא יכול להוכיח שהוא היה.
גדי רגב: זה דבר מאוד - - מבחינת הצרכן.
רוני אמיר: הוא לא קיבל את - - -
אתי בנדלר: נכון מה שאומר עורך הדין עצמון, שזה רלוונטי רק אם הוא לא קיבל הטבה בשל העדרו של נציג.
רון חלפון: ואם הוא רוצה לבוא ולהזדהות בפניו?
אתי בנדלר: נניח לצורך העניין שלא היה נציג, אוקיי?
אתי בנדלר: אבל בשלב כלשהו הגיע מישהו שאיננו הנציג כמשמעותו בחוק ודאג לסנדוויצ'ים – אתה יודע מה, לארוחת שחיתות – והנוסעים טסו אחרי שלוש שעות.
אתי בנדלר: אז על זה יהיו פיצויים לדוגמא?
אתי בנדלר: אז רק אם הוא לא קיבל הטבה.
רון חלפון: אם זה לא מטריד את הוועדה, אם חשש כזה, אז אנחנו נדבר על זה שוב בסעיף 18.
איתי עצמון: ההפרה צריכה להתאים למודל שקבעו כאן, של פיצויים לדוגמא.
רון חלפון: למה לא? הנה, תראה - - -
איתי עצמון: מה הנזק של הנוסע?
רון חלפון: לא, אם זה לא מטריד את הוועדה, המקרים שלא יהיה הנציג כי אתם אומרים: ממילא הוא לא יקבל את ההטבות ואז הוא יתבע, אז זה דבר אחד - -
רון חלפון: ואז הוא יגיע לסעיף 18.
רון חלפון: צריך גם שם להוריד אותו.
איתי עצמון: המענה לגבי אי מינוי נציג מצוי בתיקון לסעיף - - - לחוק רישוי שירותי התעופה, שעדיין לא דנו בו, ושם מוצע להסמיך את רשות התעופה האזרחית להטיל עיצום כספי במקרה כזה.
איתי עצמון: זה המענה שהוועדה יכולה לתת.
רון חלפון: עמדתנו בעניין הזה ברורה והיא גם הובעה בוועדת שרים, ולכן אנחנו מציעים גם פה אופציה חלופית.
אתי בנדלר: רגע, גם לגבי הדבר הזה אתם לא מוכנים שתהיה סמכות לרת"א להטיל עיצום כספי על אי מינוי נציג?
גדי רגב: משום שזה לא תפקידה של רת"א.
רון חלפון: אם תרצו, אנחנו נקדים את הדיון בסעיף 18.
רון חלפון: אבל מכיוון שזו עמדתנו והיא גם אושרה על-ידי ועדת שרים, אנחנו סבורים שרשות התעופה האזרחית היא זו שעוסקת בבטיחות טיסה - - -
גדי רגב: יש גם מכתב גם אל אדוני משר התחבורה, בדיוק ששם את עיקרי הדברים - - מכוון אותנו לכיוון הזה.
גדי רגב: אני מוכן לתת הרצאה מה זה רת"א, להסביר שרת"א זה בטיחות, את כל הדברים, מי כוח האדם ברת"א.
גדי רגב: להסביר לכם למה זה ב-90 מעלות לחלוטין.
גדי רגב: זה פשוט לא אנחנו.
גדי רגב: רת"א הוא גוף שיש לו ייעוד אחד: להביא לתעופה בטוחה.
גדי רגב: זה הייעוד של רת"א.
גדי רגב: התפקידים של רת"א הם חקיקה, רישוי, פיקוח ואכיפה.
גדי רגב: את כל הדברים האלה אנחנו עושים על מובילים אוויריים, על תעופה כללית, תעופה ספורטיבית, כלי טיס בלתי מאוישים.
גדי רגב: אבל אנחנו מתעסקים בהיבט הבטיחותי ולא בהיבט הצרכני.
גדי רגב: עכשיו, שנים הרשות הזאת היתה באיזשהו מקום למטה – לא טופלה ולא - - מזה זמן מה, נעשה פה השינוי הגדול בעזרת הוועדה.
גדי רגב: נעשתה פה קפיצה גדולה, קיבלנו עצמאות יחסית, קיבלנו גידול מאוד משמעותי בכוח אדם, וקיבלנו גידול משמעותי מאוד לנושא התקציב.
גדי רגב: כל הדברים האלה מיועדים לכיוון אחד, לכיוון שאנחנו נוכל להרים את הרשות הזאת - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שלרת"א באמת אין פה קשר לעניין.
אתי בנדלר: אני לא רוצה להביע את עמדתי בעניין.
אתי בנדלר: אני יכולה רק לומר לך שבחוק רישוי שירותי התעופה האזרחית, כשתוקן, נקבע שם שחובה על חברות התעופה למנות נציג לצורך קבלת כתבי בית דין למשל, ובשל אי מינוי הנציג הזה יש להם סמכות להטיל עיצומים כספיים.
רון חלפון: יש הבדל בין נציג לכתבי בית דין לבין להטיל על רת"א עכשיו לשלוח מפקחים, כשהם מהנדסים של מטוסים, לבדוק אם כן הגיע נציג או להגיע.
איתי עצמון: מה ההבדל לעומת מינוי נציג כזה?
איתי עצמון: גם כאן לפי ההסבר שלך ראוי לשלוח מפקחי רת"א לבדוק האם מונה נציג לצורך קבלת כתבי בית דין.
רון חלפון: לא, ברגע שנותנים לך שם של נציג, בזה זה נגמר.
רון חלפון: אני לא צריך לבצע פיקוח האם הנציג - - -
איתי עצמון: אתם כן, כי אתם יכולים להביא לעיצומים כספיים.