GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל שבתאי: לגבי אורך תקופת הזיכיון – אין ספק שמדובר פה בתקופת זיכיון יחסית ארוכה, למרות שיש פרויקטים שהם 35 שנה, כמו למשל מנהרות הכרמל או כמו שהתכוונו לעשות ברכבת הקלה בתל-אביב.
גיל שבתאי: גם הרכבת הקלה בירושלים היא 32 שנה, אם אני זוכר נכון.
גיל שבתאי: כמו שאמרנו גם בדיון הקודם, השיקולים להארכת תקופת הזיכיון הם: להגדיל את האטרקטיביות של גופים מוסדיים.
גיל שבתאי: ככל שהתקופה יותר ארוכה, הפרויקט יותר מתאים להם; ההתאמה לאורך הכלכלי של הפרויקט.
גיל שבתאי: שוב, הכוונה הייתה להאריך כמה שיותר, אבל שעדיין לא יצטרכו לעשות עוד מחזור של שיקום עמוק לפרויקט; וכמו שהצגנו בדיון הקודם, אנחנו חושבים שכניסה של גופים מוסדיים גם תגדיל את התחרות של המימון למכרז הזה, שגם ככה הוא מאוד גדול, וגם תפחית את העלויות.
כרמל שאמה-הכהן: נעשה הפסקה בדיון, כי אני לא רואה איך אנחנו מגשרים על הפערים בינינו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחדש אותו בין הדיון הבא לדיון שאחריו.
כרמל שאמה-הכהן: זו תהיה הפסקה של שעתיים בערך.
כרמל שאמה-הכהן: עד אז נחשוב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ניהלנו הידברות במהלך ההפסקה והגענו להסכמות הבאות: לשעות השפל, שהן כרגע מתשע בערב עד שש בבוקר, יתווספו שעה וחצי – משש לשבע וחצי – כדי לאפשר לאנשי הצפון להגיע לעבודה בעלות מוזלת יותר.
כרמל שאמה-הכהן: בהן לא תחול אגרת שעות שיא, אלא אגרת שעות שפל.
איתי עצמון: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לכך שלפי החוק מה שוועדת הכלכלה מוסמכת לאשר הם: התקופה המרבית של חוזה הזיכיון, וכן את סכום האגרה המרבי – או הנוסחה לחישוב סכום אגרה מרבי – והדרך לעדכונן, לפי העניין, כפי שייכללו בתנאי המכרז.
איתי עצמון: כלומר, למעשה, הפירוט שאתם ציינתם במכתב ליו"ר הוועדה בעניין שעות שיא ושעות שפל – לפי לשון החוק אנחנו לא אמורים לאשר את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר לקבוע אגרות שיא לשעות מסוימות ביממה?
גיל שבתאי: זו התחייבות שלנו.
גיל שבתאי: אנחנו במכרז.
איתי עצמון: ברמה של התחייבות לוועדה, אני חושב.
כרמל שאמה-הכהן: אני רק שואת אותך.
כרמל שאמה-הכהן: אגרות שיא לשעות מסוימות ביממה – מה הבעיה?
איתי עצמון: זאת אומרת, סכום אגרה לפי שעות מסוימות.
כרמל שאמה-הכהן: משעה כזאת עד שעה כזאת תהיה אגרה מרבית כזאת, ומשעה כזאת.
גיל שבתאי: ההתחייבות שלנו לוועדה היא בפרוטוקול, וזה יצא גם במכרז.
גיל שבתאי: על זה מתבסס האישור של הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מה הבעיה לכתוב את זה?
גיל שבתאי: אני לא יודע מה המשמעות החוקית של זה.
גיל שבתאי: זה ממילא ייושם במכרז שהולך להתפרסם השבוע.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל אנחנו כותבים משהו שהוא ברור, לא משהו שהוא לא ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אם כותבים את השעות – שבשעות האלה תהיה אגרה מרבית כזאת ובשעות האלה אגרה מרבית כזאת – מה הבעיה?
גיל שבתאי: אני לא יודע מה המשמעות מבחינת התקנות.
גיל שבתאי: אנחנו מתחייבים להטמיע את זה בתהליכי המכרז.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה הבעיה לכתוב.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שאתם טוענים לבעיה משפטית, אבל מה הבעיה המשפטית?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פה עד ארבע, אתם רוצים לבדוק לחזור?
גיל שבתאי: אנחנו נבדוק את זה, אבל השאלה היא למה לא מספיקה ההתחייבות שלנו לְמַסְמֵךְ את זה במכרז.
כרמל שאמה-הכהן: כי היום אתה פה, ומחר אתה שם - - -
איתי עצמון: אבל זו התחייבות של המשרד, זו לא התחייבות שלו אישית.
גיל שבתאי: גם בנוסח שהקראת כתוב מה שייקבע במסמכי המכרז.
גיל שבתאי: אנחנו מחייבם לקבוע את זה במסמכי המכרז.
איתי עצמון: מה שאני רציתי להבהיר – כדי שנבין בצורה ברורה – זה מה הוועדה אישרה.
איתי עצמון: זה צריך להיות ברור.
איתי עצמון: הוועדה מאשרת שני דברים, כמו שציינתי.
גיל שבתאי: היא מאשרת את האגרה המרבית - - -
כרמל שאמה-הכהן: היא מאשרת את אגרת שעות השיא.
גיל שבתאי: אנחנו הצגנו את המודל של שעות השיא ושעות השפל.
גיל שבתאי: אנחנו אומרים שזה הולך להיות חלק ממסמכי המכרז, וזו הצהרה שלנו לפרוטוקול וזו התחייבות שלנו.
גיל שבתאי: מעבר לזה, זה הכול ממש במסכמים.
גיל שבתאי: כל המסמכים אושרו על ידי הממשלה ואושרו על ידי שר האוצר ושר התחבורה.
גיל שבתאי: כך שכל הנושא הזה מאורגן עד הסוף, לדעתי.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נחליט באופן ברור מה זה שעות שיא ומה זה שעות שפל.
כרמל שאמה-הכהן: שעות השיא יהיו משבע וחצי בבוקר עד תשע בערב.
גיל שבתאי: אני לא רואה עם זה בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: שעות השיא יהיו משעה שבע וחצי בבוקר עד שעה תשע בערב.
גיל שבתאי: זה רק לעניין רכב פרטי.
גיל שבתאי: צריך לחדד את זה בפרוטוקול: שעות השיא, משש לשבע וחצי – רק לעניין רכב פרטי.
כרמל שאמה-הכהן: רכב פרטי ודו-גלגלי.
כרמל שאמה-הכהן: לדו-גלגלי ממילא יש יותר הנחה.
גיל שבתאי: כן, עד חמישה טון.
גיל שבתאי: מעל חמישה טון השעות נשארות כפי שהצענו.
כרמל שאמה-הכהן: בקטע 3 תעריף אגרת השיא הוא שניים וחצי שקלים.
איתי עצמון: כאן כתוב שזה לא כולל מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: המע"מ משתנה, אתה לא יכול לקבוע אותו.
כרמל שאמה-הכהן: ואגרת שפל היא שקל וחצי.
גיל שבתאי: אדוני היושב-ראש, מ-א' עד ה', משש עד שבע וחצי - - -
רמי טייב: כן, ודאי.
איתי עצמון: כלומר, בקטע 3 אין שינויים.
כרמל שאמה-הכהן: אין שינוי.
כרמל שאמה-הכהן: יש שינוי רק בשעות.
איתי עצמון: רק בחלוקת השעות, לא בסכומים.
כרמל שאמה-הכהן: בקטע 7 אין שום שינוי.
כרמל שאמה-הכהן: אגרת שעות השיא היא שלושה וחצי שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אגרות שעות השפל בקטע 7 הן שני שקלים.
גיל שבתאי: התעריפים צמודים למדד מיום פרסום המכרז.
גיל שבתאי: כתבנו לוועדה שהתעריפים יהיו צמודים למדד.
איתי עצמון: אם כך, הוועדה תידרש לאשר גם את המנגנון לעדכון.
איתי עצמון: זה עוד דבר.
גיל שבתאי: אנחנו מבקשים את אישור מנגנון העדכון.
גיל שבתאי: מנגנון העדכון הוא כפי שהצגתי לוועדה בדיון הקודם: ההצמדה היא החל מיום הגשת ההצעה למכרז.
גיל שבתאי: בשנתיים הראשונות אין עדכון ואחר כך כל חצי שנה יהיה עדכון למדד.
כרמל שאמה-הכהן: הגיוני.
כרמל שאמה-הכהן: מה אמרנו לגבי התקופה?
כרמל שאמה-הכהן: ביקשתם עד שלושים ו...
גיל שבתאי: 34 שנה.
גיל שבתאי: רק אמרנו שיש עילות מסוימות להארכת החוזה ל-35 שנה.
גיל שבתאי: אין שינוי מבחינת הזכיין, אבל יש עילות: יכול להיות שעד המועד שבו אני אתן לו את הקרקע, יהיו עיכובים כאלה ואחרים, ואז מוארכת תקופת הזיכיון.
איתי עצמון: בכל מקרה, אתם מבקשים מהוועדה 35 שנה?
גיל שבתאי: זה 34, אבל יש עילות מסוימות - - -
איתי עצמון: צריך להגדיר.
גיל שבתאי: עד 35.
גיל שבתאי: אבל אני אומר לכם שבחוזה הזיכיון הולך להיות עד 34.
גיל שבתאי: חוזה הזיכיון קובע 34 שנה מיום חתימת - - -
איתי עצמון: אם כך, אז צריך לומר: 34 שנים, ובהתקיים עילות כפי שאתם תגדירו בצורה מדויקת עכשיו – 35 שנה.
איתי עצמון: מהן אותן עילות?
כרמל שאמה-הכהן: סגרנו את הנקודה?
גיל שבתאי: בואו תגידו עד 35 שנה, כדי שאנחנו נהיה ב-safe side שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: בסוף הוצאת ממני הארכה?
גיל שבתאי: לא, זה 34 שנה, אבל - - -
רמי טייב: 34, אבל יש עילות שיכולות להתקיים ואז זה יאריך את זה בשנה.
רמי טייב: לכן אומרים 35 שנה.
כרמל שאמה-הכהן: אז קח 33 עם עילות.
גיל שבתאי: רק שנייה, אני רוצה לדייק - -
כרמל שאמה-הכהן: מה זה העילות האלה?
גיל שבתאי: - - אבל אין לי את הבקשה כאן מולי.
כרמל שאמה-הכהן: לי יש את הבקשה.
גיל שבתאי: התקופה של 34 שנה מתחילה משנה אחרי יום חתימת ההסכם.
גיל שבתאי: לוחות הזמנים של הפרויקט הזה הם כאלה: חותמים על ההסכם, ואחרי 12 חודשים מתחילה להיספר תקופת הזיכיון, שהיא 34 שנה.
גיל שבתאי: יש שתי עילות שבגינן תקופת הזיכיון יכולה להתארך: 1.
גיל שבתאי: אם הוא קיצר את התקופה של הסגירה הפיננסית – אז זה מתווסף לו לתקופה;
גיל שבתאי: 2.
גיל שבתאי: אם אנחנו לא העמדנו לו את המקרקעין עד 12 חודשים מחתימת ההסכם – אז גם זה מתווסף לו, עד שנה.
גיל שבתאי: לכן אני אומר שבעילות מסוימות זה יכול להיות עד 35 שנה.
גיל שבתאי: אבל התקופה בחוזה היא 34 שנה, מחלוף 12 חודשים מיום חתימת ההסכם.
משה חביב: חשוב להבין שאם אנחנו מתעכבים, זה לא שהוא מקבל פתאום 35, אלא מיום השלמת הקרקע – אז הוא יקבל את ה-34.
משה חביב: תקופת העיכוב שבה לא העמדנו את הקרקע מתווספת.
משה חביב: פשוט לקחתָ את 34 השנים והזזת אותן קדימה.
משה חביב: זה לא שהוא קיבל עכשיו עוד תוספת של שנה בגלל שאנחנו התעכבנו.
גיל שבתאי: תסתכלו על סעיף 4א': "התקופה המרבית של חוזה הזיכיון תעמוד על 34 שנה (הקמה והפעלה), שתחילתה שנה מיום החתימה על חוזה הזיכיון.
גיל שבתאי: ככל שהזכיין יגיע לסגירה פיננסית לפני חלוף שנה מתום חתימת ההסכם, תתווסף התקופה לתוך תקופת הזיכיון.
גיל שבתאי: " זה נועד לתמרץ אותו להגיע לסגירה פיננסית מוקדמת.
כרמל שאמה-הכהן: על זה אנחנו מברכים.
גיל שבתאי: ומעבר לזה, אם אנחנו לא העמדנו לו את המקרקעין עד שנה מיום החתימה, גם אז זה מתווסף לו לתקופת הזיכיון.
גיל שבתאי: אנחנו מבקשים עד שנה.
גיל שבתאי: אבל זה צפוי לקרות רק אם אנחנו לא העמדנו לו את המקרקעין בזמן.
גיל שבתאי: אוקיי?
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאני שוקל עכשיו.
גיל שבתאי: התקופה לא משתנה בכלל.
גיל שבתאי: פשוט כל הפרויקט נדחה.
גיל שבתאי: המועד שבו הוא מתחיל את העבודות והמועד שבו הכביש מתחיל לפעול – הכול נדחה בהתאמה.
גיל שבתאי: מבחינת הזכיין אין שינוי, זה רק עניין טכני – כמה זמן מיום חתימת ההסכם - - -
איתי עצמון: אבל מה שכתבת במכתב זה: "לרבות עניין הארכת תקופת הזיכיון כתוצאה מאירועים שאינם באחריות הזכיין שגרמו לו לעיכוב בביצוע הפרויקט.
גיל שבתאי: כן, זה זה.
גיל שבתאי: את זה אנחנו מבקשים, עד שנה.
איתי עצמון: כלומר, אתם מבקשים 34 שנה, עם אפשרות להאריך עד שנה - - -
גיל שבתאי: עם העילות הקבועות בסעיף ב': עד שנה.
גיל שבתאי: בדיוק.
גיל שבתאי: זה פשוט נועד לחלוקת הסיכונים.
גיל שבתאי: כי אם אני לא העמדתי לו את המקרקעין אז מגיעה לו התקופה הנוספת.
גיל שבתאי: אבל, שוב, זה לא משנה מבחינתו לא את תקופת ההקמה ולא את תקופת ההפעלה, זו עדיין נשארת תקופה זהה.
איתי עצמון: אם כך, הוועדה מאשרת 34 שנה; וכפי שאמרת, בהתקיים הנסיבות כאמור בסעיף 4ב' למכתבכם – עד שנה נוספת.
גיל שבתאי: ואם הוא מקדים את הסגירה הפיננסית.
גיל שבתאי: זה כתוב בסעיף א' במשפט השני: "ככל שהזכיין יגיע לסגירה פיננסית לפני חלוף שנה מיום חתימת החוזה, תתווסף יתרת התקופה לזיכיון.
גיל שבתאי: "
איתי עצמון: אני לא כל כך מבין מה המשמעות של זה לעניין אישור הוועדה הנדרש לתקופה המרבית.
גיל שבתאי: התקופה המרבית היא 34 שנה מ-12 חודשים מיום החתימה.
גיל שבתאי: אם הוא סוגר פיננסית אחרי שמונה חודשים אז יהיו לו 34 שנים וארבעה חודשים.
איתי עצמון: אני שוב אומר:
איתי עצמון: הוועדה צריכה להחליט על מסגרת הזמן המקסימלית.
גיל שבתאי: לכן אמרתי: מהעילות הקבועות בסעיפים א' ו-ב' – עד שנה.
כרמל שאמה-הכהן: ומה הכוונה, שהוא יוכל להפעיל את הכביש קודם?
גיל שבתאי: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא לא מחזיר את הכביש מאוחר יותר?
גיל שבתאי: פשוט יש לו תמריץ כלכלי כדי להקדים את לוחות הזמנים.
איתי עצמון: אתה מאשר את הבקשה בהתקיים העילה כפי שהוא ציין כאן בסעיף א' וסעיף ב'?
גיל שבתאי: עד שנה.
גיל שבתאי: זה מבחינתו מספיק.
גיל שבתאי: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 54) (עיצומים כספיים), התשע"ב-2012.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק ממשלתית שבאה להקנות סמכויות למשרד התקשורת לנקוט בעיצומים כספיים כלפי חברות בענף התקשורת שהפרו הוראות.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בעיצומים כספיים שיכולים להגיע למיליוני שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שכאשר מונפת מול עיניהם של מנהלי החברות סנקציה בסדר-גודל הזה, כולם מתנהגים בהתאם.
כרמל שאמה-הכהן: כשהחוק הזה יושלם ההתנהגות תהיה הרבה יותר צמודה להוראות החוק, הרבה יותר קפדנית.
כרמל שאמה-הכהן: לא יהיה שום מקום לעיגולי פינות ולהתחכמויות.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאם החוק הזה היה בא כמה שנים קודם, אולי כמה מהתופעות, המאבקים והרפורמות היו מתייתרים.
עדן בר טל: תודה רבה אדוני היושב ראש, צהריים טובים.
עדן בר טל: אני רוצה להודות לוועדה שהתכנסה במיוחד בפגרה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חייב להעיר הערה וסליחה שאני קוטע אותך.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלנו מכתב מהיועץ המשפטי לכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: קראתי את המכתב וגם יו"ר הכנסת קרא את המכתב.
כרמל שאמה-הכהן: שוחחתי עם יושב ראש הכנסת והחלטנו לקיים את הדיון בשים לב לדברים שנאמרו שם ולמרות הדברים שנאמרו שם.
כרמל שאמה-הכהן: היושב ראש התעקש שהדברים ייאמרו לפרוטוקול.
עדן בר טל: שוב תודה לחברי הוועדה שמתכנסים בזמן הפגרה לדיון.
עדן בר טל: אנחנו במשרד התקשורת חושבים שהדיון הזה הוא הרבה יותר מחיוני ומרכזי.
עדן בר טל: כפי שהיושב ראש כבר אמר, הצעת החוק לבטח תשנה את דרך ההתנהלות של מפוקחים, של צרכנים ושל הרגולטור.
עדן בר טל: זה ממש שינוי של כל ענף התקשורת בישראל.
עדן בר טל: ניתן להכביר במילים לגבי החשיבות אבל מפאת חוסר הזמן והרצון שלנו לעבור על תוכן החוק, אני לא ארבה במילים.
עדן בר טל: אני רוצה להדגיש שמהוועדה הזאת תצא בשורה חשובה מאוד לכל ענף התקשורת.
עדן בר טל: קודם כל, החוק ישנה את אופן הפעולה שבו פועלות החברות והרגולטור.
עדן בר טל: הנהנים הישירים יהיו ציבור הצרכנים.
עדן בר טל: אני חושב שגם החברות ייהנו בסופו של דבר מקיומו של משטר מאוד ברור של הסדרה, שבו יש דרישות ויש מחיר לאי עמידה בדרישות ברורות.
עדן בר טל: החברות עצמן ייהנו מזה כי לדעתי הן יפנימו את ההתפתחות החשובה הזאת ויפעלו יותר ויותר באופן עצמאי, למה שקרוי ומכונה בעולם רגולציה עצמית.
עדן בר טל: זאת בעצם התוצאה הטבעית והנכונה של הדברים.
עדן בר טל: מצב דברים שבו הרגולטור לעיתים רואה פעולה לא תקינה, תופעה שלילית.
עדן בר טל: כשהחברות מאוד מחשיבות את דעתו של הרגולטור, אז ההליכים לתקן את אותן עוולות ואת אותן תקלות הם תהליכים מאוד קצרים.
עדן בר טל: לעיתים זה מסתיים בהרמת טלפון.
עדן בר טל: כל זה כאשר עומד למעלה חוק מאוד ברור ומובהק כמו החוק הזה ואז לחברות יש גם תודעה שונה ודרך התנהלות שונה.
עדן בר טל: לכן זה גם יועיל להן.
עדן בר טל: ההערכה של הצרכנים מועילה בסופו של דבר לחברות.
עדן בר טל: לא למשרד התקשורת, לא לוועדה – החברות הן אלה שייהנו מהערכת הצרכנים על כיבוד זכויותיהם.
עדן בר טל: לראשונה יהיו בידי הרגולטור כלי אכיפה רלוונטיים ומשמעותיים שחיוניים לשם שמירת האינטרסים של הציבור והשוק.
עדן בר טל: הצעת החוק הזאת תפעל לטובת כולם.
עדן בר טל: עצם קיומו של משטר אכיפה אפקטיבי מביא להתפתחות רגולציה עצמית, ימנע מצבי הפרה ואכיפה מיותרים.
עדן בר טל: בהזדמנות הזאת, אני רוצה להודות גם לאנשי משרד התקשורת וגם לאנשי משרד המשפטים שעמלו מספר שנים על הצעת החוק הזאת.
עדן בר טל: רקע קצר לגבי החוק הקיים והצורך לשנות את ההוראות הנוגעות לעיצומים כספיים וסמכויות הפיקוח: עד 2007 היה מנהל רשאי להטיל על בעל רישיון שביצע הפרה, עיצום כספי בסכום של 322,500 שקלים וזאת ללא זיקה בין גובה ההכנסות של בעל הרישיון המפר לבין סכום העיצום הכספי.
עדן בר טל: מהניסיון שהצטבר עד 2007 התברר כי סכום העיצום הכספי שהיה קבוע בחוק בנוסחו אז הינו נמוך יחסית ואין בו כדי להרתיע די ה צורך את בעלי הרישיונות מלהפר את רישיונותיהם.
עדן בר טל: במילים אחרות, התועלת הכלכלית שצמחה לבעל רישיון מהפרות מסוימות עלתה באופן משמעותי על הקנס אותו הוא עלול היה לשלם.
עדן בר טל: מצב דברים כזה בעצם דוחף את החברות להתנהגות מפרה.
עדן בר טל: בעקבות כך, במסגרת חוק ההסדרים, נכלל תיקון לפרק העיצומים הכספיים בחוק התקשורת.
עדן בר טל: עיקרו של התיקון היה בשינוי גובה העיצום הכספי אשר רשאי מנכ"ל משרד התקשורת להטיל על בעל רישיון מפר את הוראות ההסדרה השונות בתחום התקשורת.
עדן בר טל: אדגיש כי בתיקון האמור נקבע גובה העיצום יחושב כ-1% מהכנסתו של בעל הרישיון המפר בתוספת סכום מסוים.
עדן בר טל: גובה העיצום הכספי הוגדר כסכום בסיסי להטלת עיצום כספי.
עדן בר טל: כמו כן, סמכות המנהל להפחית את הסכום הזה נותרה מאוד מוגבלת.
עדן בר טל: במהלך השנים שחלפו משנת 2007 הגיע משרד התקשורת לכלל דעה כי לאור מגוון הנורמות הקיימות בחקיקת התקשורת, נכון שתהיה בידי המשרד אפשרות להתאמה רבה יותר בין סכום העיצום הכספי לבין איזו נורמה הופרה.
עדן בר טל: בנוסף, נוצר צורך ליישר קו בנושא העיצומים הכספיים עם חקיקה ישראלית אחרת בתחום, כמו חוק הטיס, חקיקה בתחום הגנת הסביבה, ניירות ערך וכדומה.
עדן בר טל: נוכח האמור מוצע לתקן את חוק התקשורת כמפורט בעקרונות הבאים: אל"ף, מוצע כי בבואו להטיל עיצום כספי על בעל רישיון אשר ביצע הפרה, יהיה המנהל רשאי להחליט בדבר גובה העיצום הכספי עד לסכום המרבי הקבוע בחוק.
עדן בר טל: מוצע כי הסכום המרבי אשר המנהל רשאי להטיל על בעל רישיון יחושב על-פי קריטריונים: גובה ההכנסות השנתיות של בעל הרישיון המפר, שזה כבר מופיע בחוק הקיים, וחומר ההפרה – שזה החידוש.
עדן בר טל: זאת אומרת, הפרמטר השני הוא בעצם החידוש בהצעת החוק.
עדן בר טל: לגבי חומרת ההפרה: מוצע לקבוע בחוק שיקולים שהמנהל ישקול בבואו לקבוע את סכום העיצום הכספי.
עדן בר טל: השיקולים המוצעים משקפים את האינטרסים העיקריים העומדים ביסוד ההסדרה בתחום התקשורת ומידת הפגיעה בהם לנוכח הפרה שביצע בעל רישיון.
עדן בר טל: לגבי התוספת לחוק: מוצע לקבוע תוספת לחוק שבה יפורטו הפרות שונות של הוראות ההסדרה בתחום התקשורת בהתאם לארבע דרגות שונות של חשיבות וחומרה.
עדן בר טל: שר התקשורת, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה הזאת רשאי לשנות את התוספת.
עדן בר טל: על הפרות המפורטות בחלק א' של התוספת רשאי המנהל להטיל עיצום כספי בסכום של עד שמינית מהסכום הבסיסי.
עדן בר טל: הפרות אלה עוסקות ברובן במישור היחסים שבין בעל רישיון לבעל מנוי מסוים.
עדן בר טל: דהיינו, הפרה בעלת אופי צרכני כלפי אותו מנוי ואינטרסים צרכניים אחרים.
עדן בר טל: לדוגמה: ניידות מספרים של המנוי, חסימת שירות מסרון למנוי, אי מתן הודעה למנוי בדבר חובה לספק מידע בנוגע לתעריף באינטרנט, אפשרות לסינון וכדומה.
עדן בר טל: על ההפרות המפורטות בחלק ב' של התוספת רשאי המנהל להטיל עיצום של עד רבע מהסכום הבסיסי.
עדן בר טל: ההפרות האלה מצויות במישור היחסים שבין בעל הרישיון לציבור המנויים.
עדן בר טל: להבדיל ממנוי מסוים – לציבור המינויים.
עדן בר טל: כאן רמת החשיבות הגבוהה ביותר כמו: רמת שירות, הפעלת מרכזי שירות, חובה להפעיל מוקד תיקון תקלות, טיפול בתלונות מינויים וכדומה.
עדן בר טל: ההפרות בתוספת ג', העיצום הכספי בגינן הוא עד מחצית מהסכום הבסיסי.
עדן בר טל: להפרות אלה מיוחסת חומרה רבה יחסית בשל היותן במישור היחסים שבין הגורם המסדיר, הרגולאטור, לבין בעל הרישיון.
עדן בר טל: למשל: הפרות בנוגע לחובת מסירת מידע ודיווח, שימוש בתדרים אשר הוקצו לבעל הרישיון, תוכנית מספור, תשלומים בעד שירותים מפוקחים, הוראות לעניין התשתית הטכנית והתקשורתית הנדרשת לשם מתן שירותים למנויים וכדומה.
עדן בר טל: על ההפרות המפורטות בחלק ד' של התוספת רשאי המנהל להטיל את העיצום הכספי החמור ביותר עד גובה הסכום הבסיסי, מפאת חשיבות האינטרס המוגן על-ידי אותם חיקוקים והפרות.
עדן בר טל: לדוגמה: אחזקה, העברה ורכישה של אמצעי שליטה בבעל רישיון, הפרדה מבנית, הוראה בדבר שירות חיוני, מתן שירותים לכוחות ביטחון, ביצוע פעולות בזק ומתן שירותי בזק בשעת חירום ובמקרה של תקלה.
עדן בר טל: כמו כן מפורטות בחלק זה הפרות של הוראות המגנות על האינטרסים היסודיים שעומדים בבסיס ההסדרה של תחום התקשורת.
עדן בר טל: מתן שירותי בזק באופן תקין וסדיר, הבטחת התחרות ב תחום הבזק ובכלל כך הוראות לעניין שירותי מדידה, לעניין קישור גומלין בין רשתות בזק ציבוריות או שימוש במתקני בזק של גורם אחר.
עדן בר טל: עוד מוצע במסגרת הצעת החוק לקבוע הוראות לעניין ההליך המנהלי אשר במסגרתו מטיל המנהל עיצום כספי ולהתאימו לחקיקה הישראלית המקובלת, אותו יישור קו.
עדן בר טל: לרבות עניין מסירת ההודעה, זכות הטיעון, מניעת כפל עיצום כספי וחובת הפרסום.
עדן בר טל: כמו כן מוענקת סמכות להטיל עיצומים על מי שקיבל אישור סוג והפר את תנאי הסוג.
עדן בר טל: כן מוענקת סמכות להטיל עיצומים כספיים על בעלי רישיונות לשידורים בשל הפרות הוראות השר, בנוגע בעיקר לתשתית.
עדן בר טל: כמו כן מוענקת סמכות להטיל עיצום כספי על מי שפועל ללא רישיון או היטל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא הולכים לדון בכל סעיפי החוק, כבוד המנכ"ל.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו כוונה לקיים עוד ישיבה בפגרה.
עדן בר טל: יש לי עוד 5 משפטים.
עדן בר טל: כמו כן מוצע להטיל את עיקרי ההסדרה הנוגעים לתהליך המנהלי לעניין עיצום כספי על-ידי המנהל גם על מי שקיבל אישור סוג מכוח חוק, על בעלי רישיונות לשידורים, באותם עניינים שבהם ניתנת סמכות לשר התקשורת לקבוע כללי הסדרה לבעלי הרישיונות.
עדן בר טל: מוצע כי סכום העיצום הכספי אשר המנהל יהיה רשאי להטיל יהיה עד 100,000 שקלים חדשים ולא ייגזר עוד מהקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.
עדן בר טל: לבסוף, לעניין סמכות יושב ראש המועצה לשידורי כבלים ולוויין, מוצע שלגבי הסמכות שלו להטיל עיצומים כספיים בשל הפרות בתחום השידורים בהתאם לנורמות המקובלות בחקיקה וכן קביעת סמכות לקביעת נסיבות להפחתה.
עדן בר טל: בנוסף, ההצעה מבקשת לעגן בחקיקה ראשית את סמכויות הפיקוח (פה כבר לא מדובר על סנקציות) שקבועות כיום ברובן במסגרת תקנות.
עדן בר טל: מעלים את זה לדרגת חיקוק על פעולותיו של בעל רישיון ובהם סמכות מפקחים לדרוש זיהוי, סמכות מפקחים להיכנס לחצרים, סמכות מפקחים לדרוש ידיעות ומסמכים, סמכות מפקחים לבצע מדידות של ציוד בזק, סמכות לברר קיום מנהלי עם נושא משרה ובעל רישיון לשם בירור ההפרה.
עדן בר טל: זה הכול, אדוני.
עדן בר טל: אני מאוד אודה לוועדה הזאת עבור האפשרות לדון ולחוקק עבור חקיקה מהירה ויעילה.
עדן בר טל: הציבור מחכה לזה כבר מספר שנים.
ניצן חן: מבלי לסתור את דברי המנכ"ל בכל מה שקשור בעיצומים כספיים על המשרד, כל מה שקשור למועצת הכבלים והלוויין, כמי שהחוק נתן ליושב ראש להטיל את הסמכות להטיל עיצומים כספיים, בעינינו החוק הזה מיותר.
ניצן חן: רצו לעשות איזו החלטה רוחבית שתכיל גם את המועצה.
ניצן חן: אנחנו כמובן לא מתנגדים אבל אנחנו חושבים שיחד עם החוק הזה חייבים לכרוך את תקנות ההפחתה כי כרגע בעצם לקחו מיו"ר המועצה את שיקול הדעת.
ניצן חן: אם לא יוסיפו את תקנות ההפחתה כחלק אינטגראלי מהחוק הזה, או לתחם את הנסיבות להפחתה בתוך שיקול דעת מובנה, זה מתכון לתקלות שלא קיימות בחוק הנוכחי.
אתי בנדלר: מה המצב הנוכחי ומה מוצע לשנות?
ניצן חן: דעתנו לא התקבלה.
ניצן חן: אני הייתי סבור שהיה עדיף להשאיר את החוק כמו שהוא בכל מה שקשור למועצת הכבלים והלוויין כי יש לנו היום סמכות בחוק.
אתי בנדלר: להטיל עיצומים?
ניצן חן: מכל סוג שהוא, מ-100,000 שקלים ועד מיליוני שקלים, רק צריך להשתמש בארסנל כלי הנשק שקיים היום בחוק התקשורת.
ניצן חן: העדיפו לעשות ראייה רוחבית בחוק החדש גם לגבי סמכויות יו"ר המועצה.
ניצן חן: אנחנו לא מתנגדים, אני רק מבקש שהתקנות שקשורות בנסיבות להפחתה יהיו חלק אינטגראלי ושלא יעבירו את החוק כמו שהוא ולא יהיו כרגע נסיבות להפחתה.
ניצן חן: זה יצטרכו לעשות בעתיד לבוא ומי יודע אם יקדמו את זה.
רביד דקל: אני רוצה להשיב ליו"ר המועצה הנכבד.
רביד דקל: חבל שהיועץ המשפטי שלך לא נמצא פה כי הוא בקשר רצוף איתנו.
רביד דקל: יש תקנות הפחתה שהן כבר מנוסחות כמעט לחלוטין.
רביד דקל: אנחנו בקשר איתו גם בהקשר לתיקון נוסף שאולי יבוא אחרי התיקון הזה.
רביד דקל: לכן, כל מה שנאמר פה - אני לא יודעת על איזה בסיס הוא נאמר.
רביד דקל: אנחנו מוכנים שברגע שהחוק הזה עובר יש גם - - -
ניצן חן: אם תקנות ההפחתה זה חלק מזה, אז אני לוקח את דבריי בחזרה, אבל לא זה מה שנאמר לי.
רועי ברית: "הצעת חוק התקשורת בזק ושידורים (תיקון מס' 54)(עיצומים כספיים), תשע"ב-2012.
רועי ברית: הוספת סעיף 4ג1 בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 4ג יבוא: סמכות לדרוש מידע 4ג1.
רועי ברית: השר או עובד משרד התקשורת שהשר הסמיכו לכך, רשאי לדרוש מבעל רישיון או ממי שפועל מטעמו בביצוע פעולות בזק או במתן שירותי בזק, למסור לו, במועד, במתכונת ובאופן שיורה, כל מידע הנחוץ לשם הפעלת סמכויות השר לפי חוק זה, או כדי להקל על ביצוען; בסעיף זה, "בעל רישיון" – לרבות מי שפועל מכוח היתר כללי ומי שקיבל אישור סוג.
דנה נויפלד: הסעיף הזה נועד לעגן את הסמכות לבקש מידע מבעל רישיון.
דנה נויפלד: השר, או מי שהוא הסמיך לכך או מי שפועל מטעמו, יוכל להפעיל את סמכויותיו או להקל על ביצוען.
איילת כהן מעגן: המילים "להקל על ביצוען" זה משהו שיכול להיות מאוד רחב בהתחשב בזה שכבר כיום החברות נדרשות בלא מעט מקרים מידע שדורש מאיתנו המון השקעה.
כרמל שאמה-הכהן: דנה, למה צריך את המילים "להקל על ביצוען"?
גבי פיסמן: הנוסח הסטנדרטי של סמכות דרישת ידיעות מדבר בין היתר על ביצוע הוראות החוק או הקלה על ביצוען.
כרמל שאמה-הכהן: זה נמצא בעוד חוקים?
גבי פיסמן: זה נמצא בחוקים נוספים.
גבי פיסמן: אני בכל זאת רוצה לציין שהסעיף הזה הוא סעיף שנוסף לסמכויות הפיקוח.
גבי פיסמן: בדרך-כלל, על פי רוב, קיימת סמכות דרישת ידיעות ומסמכים במסגרת סמכות הפיקוח.
גבי פיסמן: אנחנו התלבטנו יחד עם משרד התקשורת לגבי הוספה של סעיף נוסף שמאשר דרישת מידע.
גבי פיסמן: בסופו של דבר, לאור העובדה שכבר היום בתקנות התקשורת יש סעיף בנוסח הזה ולאור התכלית שהוצגה על-ידי משרד התקשורת, שבכוונתם בעצם לא רק לעשות שימוש בדרישת המידע לצורך פיקוח אלא גם לצורך בניית מדיניות עתידית, הוחלט להוסיף את הסעיף הספציפי הזה.
רועי ברית: "תיקון סעיף 12 2.
רועי ברית: בסעיף 12(ב) לחוק העיקרי, במקום פסקה (5) יבוא: (5) חובות דיווח שיחולו על בעל רישיון או על מי שפועל מטעמו בביצוע פעולות בזק או במתן שירותי בזק "
דנה נויפלד: סעיף 12 הוא סעיף הסמכה יחסית רחב ומכוחו נקבעו תקנות הפיקוח.
דנה נויפלד: עכשיו, כשאנחנו מעלים את ההוראות מתקנות הפיקוח לדרגה של חוק, אנחנו מבקשים לצמצם דווקא את ההוראות של ההסמכה כך שהם יחולו רק לעניין חובות דיווח שיחולו על בעל רישיון.
אתי בנדלר: אני רוצה להעיר לאדוני שזה שאני לא מעירה זה בגלל שלא ניתנה לי שום אפשרות לקרוא את החוק לפני כן, ללמוד אותו, להכיר את הוראותיו.
אתי בנדלר: אני מצטערת, שלא כדרכי, אם יהיו לי הערות ספונטניות אני כמובן אעיר אותן, אחרת אני נאלצת, לראשונה בעבודה שלי כאן בכנסת, קצת לשבת כמו צמח.
אתי בנדלר: אני לא הבנתי את ההסבר.
אריק רשף: סעיף 12ב(5) בנוסח היום מסמיך את שר התקשורת לקבוע תקנות לעניין פיקוח על פעולותיו של בעל רישיון.
אריק רשף: האופן שבו הסעיף הזה פורש בעצם אפשר קביעת התקנות כפי שמופיעות היום, תקנות הפיקוח על פעולותיו של בעל רישיון.
אריק רשף: נקבעו בתקנות האלה, בין היתר, סמכויות כניסה למקרקעין, דרישה למידע וכדומה.
אריק רשף: סברנו שהסמכויות האלה נכון שתיקבענה בחקיקה ראשית וזה מה שאנחנו עושים בתיקון הזה.
אריק רשף: לכן, סעיף 5 בסעיף 12ב יצומצם ולא יאפשר את ההבנה הרחבה אלא ייוחד אך ורק לדרישת דיווחים מבעלי הרישיון.
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות, הסעיף אושר.
רועי ברית: "תיקון סעיף 36א בסעיף 36א(א) לחוק העיקרי, במקום הרישה עד המילים "לפי הוראות חוק זה" יבוא "לא ייבא אדם, לא יחזיק, לא יפיץ, לא ימכור, לא יתחזק ולא יחבר לרשת בזק ציבורית, למטרה מסחרית, ציוד קצה שלא ניתן לגביו אישור סוג הנדרש לפי הוראות חוק זה; העובר על הוראת סעיף קטן זה"
דנה נויפלד: סעיף 36א היום זה הסעיף שקובע עבירה לעניין ציוד קשה שלא אושר.
דנה נויפלד: אנחנו מציעים לתקן את הסעיף ולקבוע בו קודם כל הוראה שאוסרת על היבוא והחזקה, הפצה, מכירה, תחזוקה או חיבור לרשת בזק ציבורית כמו שמתואר.
דנה נויפלד: חוץ מזה, לקבוע בנפרד את ההוראה העונשית על ההפרה של האיסור.
דנה נויפלד: אחר-כך, שנגיע להפרות עצמן, ההפרות המנהליות, זאת תוסף גם כהפרה מנהלית.
רועי ברית: "4.
רועי ברית: תחת כותרת פרק ז'1 לחוק העיקרי יבוא: "סימן א': הטלת עיצום כספי בידי המנהל".
רועי ברית: תיקון סעיף 37א 5.
רועי ברית: בסעיף 37א לחוק העיקרי - (1) ברישה, במקום "בפרק זה" יבוא "בסימן זה"; (2) בהגדרה "בעל רישיון", המילים "לעניין סעיפים 37ד, 37ו, 37ז ו–37ח", והסיפה החל במילים "בעל רישיון לשידורים" - יימחקו; (3) במקום ההגדרה "הכנסה שנתית" יבוא: ""הכנסה שנתית" - סך ההכנסות של בעל הרישיון בשנת הכספים שקדמה למועד שבו ביצע את ההפרה שבשלה נשלחה לו הודעה על כוונת חיוב, בהתאם לדוח הכספי השנתי שלו לשנת הכספים האמורה, ואם לא הגיש דוח כאמור, בהתאם למידע שמסר בהתאם לחוק זה.
רועי ברית: ההגדרה "המועצה" – תימחק.