GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי פרל: איך?
אבי פרל: פתאום היא יכולה להוריד לו את המחיר.
אבי פרל: בסיקול ממוקד.
אבי פרל: לבוא ולהשקיע בו.
אבי פרל: 50 שנה היא סיפקה לו גז במחיר מסוים, ועכשיו היא מוכנה לרדת אפילו למחיר של חצי ממנו.
אבי פרל: למה היא לא עשתה את זה קודם?
אבי פרל: היו לה את כל האפשרויות לעשות את זה לאותו לקוח ולכל עם ישראל.
אבי פרל: אבל היא לא עשתה את זה.
אבי פרל: הם עובדים ב"שושו" – מי שיודע מרוויח עוד קצת; ומי שלא, לא עלינו, אוכל אותה, ובגדול.
אבי פרל: אדוני היושב-ראש, הרגולטור הציע משהו, ואדוני חשב לעשות את זה הרבה יותר מהותי.
אבי פרל: הייתה החלטת ממשלה בדוח טרכטנברג שבאיזשהו מקום יבואו עם הצעות הרבה יותר מהותיות לשיפור הרפורמה הזאת.
אבי פרל: ואין דבר יותר נכון, אדוני, לקראת חג הפסח, להוציא את עם ישראל מהשלשלאות של הקרטל, מהשלשלאות של המחיר הזה, מהשלשלאות שבהן אנחנו נמצאים.
אבי פרל: ובינתיים – לנסות להאריך את התקנות.
אבי פרל: בינתיים – כי אדוני ראה והבין שהן לא הטובות ביותר.
אבי פרל: אבל לצערנו זה הכי טוב שאפשר לקבל כרגע, עד שיגיע הרגולטור, יזמן את כולנו, ונבוא עם הצעות שיהיו הרבה יותר טובות לעם ישראל, ואז אולי באמת אפשר יהיה לעשות איזושהי רפורמה.
אורן תמיר: אני אורן תמיר ממשרד המשפטים.
אורן תמיר: אני רוצה להתעכב בקצרה על העמדה שלנו בעניין הסמכות של הוועדה.
אורן תמיר: אני חושב שאדוני היושב-ראש תיאר את המצב המשפטי בצורה נכונה ומדויקת.
אורן תמיר: מותר, על פי הפסיקה היום, להאריך תוקף של הוראה שגם פקעה.
אורן תמיר: יש סמכות כזאת.
אורן תמיר: לעניין התחולה שלה בזמן – האם היא רטרואקטיבית או פרוספקטיבית, מכאן והלאה – מבחינים בהקשר הזה בין הוראה שפוגעת לבין הוראה שמיטיבה.
אורן תמיר: אם היא מיטיבה ניתן להחיל אותה רטרואקטיבית, ואם היא לא מיטיבה אלא מרעה, לא ניתן להחיל אותה רטרואקטיבית.
אורן תמיר: בעניין שפה יש הרעה – הטלה של סנקציה, של איסורים – ולכן ברור בעינינו שההחלה של זה לא תהיה רטרואקטיבית, אלא ממועד פרסום הצו.
אורן תמיר: אני מדגיש שמשרד המשפטים מצטרף לבקשה.
אורן תמיר: הוא רואה את התועלת החשובה בתקנות שעתידות להיות מוצעות ושנשקלות כעת על בסיס הסעיפים המסמיכים.
אורן תמיר: משום כך, אנחנו מצטרפים לבקשה לאשר את ההערכה.
דרורה ליפשיץ: אוסיף על דבריו של אורן.
דרורה ליפשיץ: השאלה הזאת נדונה בוועדת הכלכלה בהארכה קודמת של הצו.
דרורה ליפשיץ: שם הייתה סיטואציה שלגבי אחת מהוראות השעה הפנייה הגיעה לוועדה לאחר תום התקופה, והעמדה של הממשלה, של משרד המשפטים ושלנו – שהתקבלה בסופו של דבר – הייתה שניתן להאריך גם לאחר שההוראה פקעה, ובלבד שאנחנו במסגרת התקופות שקבועות בחוק.
אהרון אביטן: אני אהרון אביטן, מנכ"ל חברת "גז יגל".
אהרון אביטן: אני רק אעיר שמאז שהחוק לא חודש, הפעילות התחרותית בענף למעשה פסקה לחלוטין.
אהרון אביטן: חזרנו שלוש-ארבע שנים אחורה: אין כמעט תחרות בין החברות, והמעבר של הלקוחות הוא מאוד איטי ומסורבל, כמו שהיה קודם.
אהרון אביטן: עוד שתי נקודות שאני חייב להתייחס אליהן.
אהרון אביטן: אומרים ששוק הגז נשלט על ידי מספר חברות מצומצם – 92%.
אהרון אביטן: החוקים שמוצע כרגע להאריך את התוקף שלהם מתייחסים אך ורק לגז המרכזי.
אהרון אביטן: חלק ניכר מצריכת הגז במשק הוא בתחום המיכלים, שבו העסק מאוד מסורבל.
אהרון אביטן: יש הרבה צרכנים פרטיים שמשתמשים במיכלים, ואין לזה שום התייחסות.
אבי פרל: התקנות האלה מתייחסות גם לגז הביתי.
אהרון אביטן: נקודה שנייה, לגבי הגז המסחרי – שם זה שוק אחר לחלוטין.
אהרון אביטן: יש בו חוזים בלתי נגמרים.
אהרון אביטן: על כל השקעה של חברה בסכום של 1,000 או 2,000 שקל אפשר להחתים אותו על חוזה לשבע שנים שמתחדש מיד לעוד שבע שנים.
אהרון אביטן: המעבר שם הוא כמעט בלתי אפשרי.
אהרון אביטן: זה חייב לכלול את השוק המסחרי, שלפי דעתי הוא כ-50% משוק הגז.
כרמל שאמה-הכהן: דיברת כבר.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך משהו מאוד חשוב להגיד?
יורם טמיר: תוספת לפרוטוקול, שלדעתי חשובה מאוד.
יורם טמיר: החבר המלומד פה חרד למעמדם של הצרכנים.
יורם טמיר: אני רוצה להדגיש שגם בנוסח דהיום של התקנות, הצרכנים חופשיים לבחור ספק גז בכל חמש דקות.
יורם טמיר: האיסורים שבהוראות השעה הם על ספקי גז בלבד.
יורם טמיר: ככה שהצרכן מוגן, לא נפגע, ואף אחד לא לוקח זכות מזכויותיו.
גל נוי אפרת: "צו הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (הארכת התקופות האמורות בסעיפים 17א(ב) ו- 17ב(ב) לחוק), התשע"ב-2011
כרמל שאמה-הכהן: חן, מה המועדים של - - -
יוסי עזגד: רגע, מה התאריך של הצו הזה?
דרורה ליפשיץ: צריך להוסיף סעיף שאומר שתחילתו של הצו היא מיום - - -
יוסי עזגד: סליחה, יש לי שאלה: מה התאריך של המסמך שקראת?
גל נוי אפרת: המסמך הזה הועבר לוועדה עוד לפני שפגו שתי הוראות השעה - - -
יוסי עזגד: אבל המילים "מיום פרסום צו זה" לא היו שם.
יוסי עזגד: עכשיו הוספת.
גל נוי אפרת: אנחנו מוסיפים אותן בשביל שלא תהיה תחולה רטרואקטיבית.
יוסי עזגד: אין בעיה, אבל לא יכול להיות שהתאריך שלו הוא של אז.
יוסי עזגד: אם את משנה את הנוסח של המסמך, השר לא חתם עליו אז.
דרורה ליפשיץ: השר לא חתם על צו.
יוסי עזגד: עשיתי משהו רע?
יוסי עזגד: למה את צועקת עליי?
יוסי עזגד: אני שאלתי מה התאריך של המסמך.
כרמל שאמה-הכהן: התאריך של המסמך הראשי הוא 14.12.2011, מספר המסמך הוא מש_2037_2011.
כרמל שאמה-הכהן: הם כנראה היו יעילים הפעם – הם ידעו שהם רוצים לתקן, אז הם תיקנו את הנוסח של הצו.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הבקשה מונחת לפני, ואני מציג אותה – היא מ-14.12.2011.
איתי עצמון: בכל מקרה הוועדה רשאית כמובן לשלב תיקונים - -
כרמל שאמה-הכהן: לשנות.
איתי עצמון: - - ואם השר לא רוצה הוא לא יחתום על הצו.
איתי עצמון: אבל הוועדה, כמו בהרבה דברי חקיקה, יכולה לשלב תיקונים בנוסח חקיקת משנה שמובאת לאישור הוועדה.
יוסי עזגד: אז זאת אומרת שמבחינה משפטית השר צריך לחתום שוב על צו - - -
דרורה ליפשיץ: השר לא חותם על צו.
דרורה ליפשיץ: השר לא חתם על צו לפני אישור הוועדה.
דרורה ליפשיץ: כתוב ברישא: "לאחר שקיבלתי את אישור הוועדה".
דרורה ליפשיץ: השר לא חותם על צו לפני שהוא קיבל את אישור הוועדה.
איתי עצמון: אני חושב שאין צורך לשלב סעיף תחילה, מכיוון שברור שאם לא אומרים אחרת אז תחילתו היא ביום פרסומו.
כרמל שאמה-הכהן: חן בר יוסף, מתי הוועדה הזאת מסיימת את עבודתה?
חן בר יוסף: אני לא חושב שהוועדה הזאת תצליח לסיים את עבודתה לפני סוף 180 הימים שהממשלה קצבה לה.
כרמל שאמה-הכהן: ממתי היא קצבה לה?
חן בר יוסף: מדצמבר.
חן בר יוסף: במקביל, אנחנו עובדים גם על פיקוח על סולר, גם על פיקוח על מחיר גפ"ם, אנחנו גם בבג"ץ עם חברות שיווק הדלק בנושא הבנזין – אנחנו בטיוטות מסכמות של זה.
חן בר יוסף: אנחנו לא המון אנשים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך 180 ועוד 60?
חן בר יוסף: לא, 60 יש לשרים.
חן בר יוסף: לי יש 180.
כרמל שאמה-הכהן: מדצמבר זה שמונה חודשים - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני מדבר עד שזה אמור לחזור באיזשהו משוב לכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: מתי הכנסת חוזרת?
כרמל שאמה-הכהן: עד 30 באוקטובר.
איתי עצמון: לגבי שני הסעיפים?
כרמל שאמה-הכהן: שני הסעיפים – 30.10.2012, לפי הנוסח שהוקרא.
דרורה ליפשיץ: סליחה, אנחנו מתנגדים להארכה חלקית או לפחות להארכה כל כך קצרה של שבעה חודשים.
דרורה ליפשיץ: צריך לשדר יציבות.
דרורה ליפשיץ: לא יכול להיות שכל כמה חודשים אנחנו נשנה את ההנחיה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להאריך את זה עוד פעם.
דרורה ליפשיץ: אבל לא יודעים מה יהיה בסופו של יום – האם צריך להגיע עוד פעם ולהאריך את זה מעת לעת?
דרורה ליפשיץ: אין סיבה שלא להאריך את זה עכשיו – תמיד אפשר ליזום איזשהו שינוי אחר כך.
דרורה ליפשיץ: אבל שמעת את הדברים שנאמרים – החברות מיד משנות את דרך הפעילות שלהן.
דרורה ליפשיץ: לכן צריך לדעת שזאת הדרך מכאן ולטווח ארוך.
דרורה ליפשיץ: שנה לדעתי זה הזמן המינימלי.
דרורה ליפשיץ: אנחנו ביקשנו את מלוא התקופה שהמחוקק קבע.
דרורה ליפשיץ: זה המינימום – כל מה שיתווסף על זה, יתווסף מעבר לזה.
דרורה ליפשיץ: אבל צריך לשדר יציבות: שזאת ההתנהגות וזאת הנורמה ביחס לשתי ההוראות האלה בתקופה הקרובה.
חן בר יוסף: עוד נקודה אחת, בלי לסתור כהוא זה את כוונתנו לשפר את המצב - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שכשהוועדה תסיים את העבודה היא תוליד מצב חדש, כך שלא יצטרכו את התקנות האלה.
חן בר יוסף: לא, לא, ממש לא, להפך – התקנות החדשות יתבססו בחלקן על סעיפים - - -
כרמל שאמה-הכהן: נו, אז יהיו תקנות חדשות.
דרורה ליפשיץ: על זה.
חן בר יוסף: על זה.
דרורה ליפשיץ: אני רוצה להסביר מעבר לזה.
דרורה ליפשיץ: אנחנו הלוא פרסמנו גם תקנות מכוח הסמכות לפי הסעיף הזה, שאנחנו מנסים לקדם אותן.
דרורה ליפשיץ: לא ייטב להתקין תקנות למשך כמה חודשים, ולכן צריך שיהיה איזשהו אופק.
דרורה ליפשיץ: היום אנחנו במרץ, ושבעה חודשים זה לא - - -
כרמל שאמה-הכהן: רגע, הרכבת של התהליך יצאה בדצמבר.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שהיא צריכה לסיים את התהליך שלה אצלכם במשרד בסוף מאי.
דרורה ליפשיץ: זה דבר אחד.
דרורה ליפשיץ: ועדת טרכטנברג זה דבר אחד, ויש עוד תקנות שלנו מכוח הסמכות - - - שפרסמנו לשימוע ואנחנו נרצה לקדם אותן - -
כרמל שאמה-הכהן: זה עוסק באותו עניין.
דרורה ליפשיץ: - - לא נוכל לקדם אותן אם החוק הוא רק - - -
חן בר יוסף: נבוא לאשר אותן לחודשיים?
כרמל שאמה-הכהן: זה במאי, נכון?
כרמל שאמה-הכהן: אחרי מאי יש חודשיים של עבודה רחבה יותר בממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מגיע ליולי.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלת פה לחזור לכנסת עם פתרון בעקבות המלצות הוועדה עד 30 באוקטובר.
כרמל שאמה-הכהן: מה לא בסדר בזה?
כרמל שאמה-הכהן: ממילא צריך הליך חדש.
דרורה ליפשיץ: צריך להבין שיש כמה דברים במקביל.
דרורה ליפשיץ: דבר אחד, הוועדה שפועלת מכוח המלצות דוח ועדת טרכטנברג, ששם בהחלט יכול להיות שהמסקנות שלה לא ידרשו שינוי בהוראות האלה.
דרורה ליפשיץ: דבר שני, יש תקנות שאנחנו רוצים להביא לאישור הוועדה, מכוח הסעיפים המסמיכים שאנחנו מבקשים עכשיו להאריך אותם.
דרורה ליפשיץ: לא הגיוני להאריך את אותן תקנות.
דרורה ליפשיץ: אנחנו מתכוונים להגיע במושב הבא.
דרורה ליפשיץ: אי אפשר יהיה להאריך אותן – זאת אומרת, להתקין תקנות מלכתחילה – לתקופה כל כך קצרה.
דרורה ליפשיץ: זה לא סביר.
חן בר יוסף: כי הן יושבות על התקנות האלה.
איתי עצמון: אלה הסעיפים המסמיכים.
דרורה ליפשיץ: נכון, מכוח ההוראות האלה.
דרורה ליפשיץ: לכן את הסעיפים המסמיכים האלה צריך להאריך, להבנתנו, למלוא התקופה.
דרורה ליפשיץ: זאת הבקשה שלנו.
דרורה ליפשיץ: אם לא, אז לפחות לשנה מהיום.
דרורה ליפשיץ: משך זמן קצר יותר לא נראה לנו סביר.
חן בר יוסף: גם יותר מזה – זה פועל לטובת התחרות.
חן בר יוסף: למרות דברים שנאמרו פה – אתה שמעת פה את אחת החברות שלדעתי לא הופיעה בדיון הקודם או לא אמרה את הדבר הזה – התקנות, כמו שהן, כן עוזרות לתחרות.
חן בר יוסף: ואנחנו שמענו חברות גז גדולות - - -
כרמל שאמה-הכהן: בדיון הקודם חברות הגז הקטנות ביקשו לא להאריך את התקנות.
דרורה ליפשיץ: הן שינו את עמדתן לדעתי.
קריאה: אנחנו לא הוזמנו בכלל לישיבה הקודמת.
קריאה: זו בררת מחדל, נכון.
כרמל שאמה-הכהן: הוא התייחס, אז אני הזכרתי לו.
חן בר יוסף: ולכן, גם כשלעצמן, הן שוות את הנייר שהן כתובות עליו, וכל יום שהן קיימות וחיות זה לטובת הציבור ולטובת המשק.
דרורה ליפשיץ: נשמעו פה גם אמירות שמאז שהוראת השעה פקעה יש פגיעה בתחרות.
דרורה ליפשיץ: אז חבל לא להאריך את זה.
דרורה ליפשיץ: זה המינימום, כולם מסכימים.
דרורה ליפשיץ: וצריך עוד.
דרורה ליפשיץ: אבל אף אחד לא אומר שזה גרוע.
דרורה ליפשיץ: זה המינימום, ולכן צריך לתת את הכלי הזה.
חן בר יוסף: אני מבטיח לך שזה לא ירפה את ידינו מלהזדרז כמה שיותר.
חן בר יוסף: זה לא קשור.
חן בר יוסף: אני מבין שזאת הייתה המוטיבציה – לקצר את לוחות הזמנים כדי שאנחנו נזדרז.
חן בר יוסף: אבל יש לנו את כל המוטיבציה להזדרז גם ככה.
חן בר יוסף: אין שום עניין לקצר או להאט את זה.
שלמה אביטן: אני שלמה אביטן, הבעלים של חברת "גז יגל".
שלמה אביטן: לדיון הקודם אנחנו לא הוזמנו.
שלמה אביטן: אנחנו מובילים את התחרות הזאת בשוק, ואפשר להגיד שעם החוק הזה עברנו את ה-2,500, 3,000 לקוחות בגז ביתי.
שלמה אביטן: אבל בשלושת החודשים האלה בקושי העברנו 50 או 60 לקוחות.
שלמה אביטן: מה שקרה זה שניצלו את המצב שלא היינו באותו דיון ולא התנגדנו.
לאה ורון: אני חולקת על הטענה שלא הוזמנתם.
שלמה אביטן: לא קיבלנו את ההזמנה בצורה מסודרת.
שלמה אביטן: יכול להיות שהיה איזה פקשוש בדרך.
שלמה אביטן: לא ידענו מהסיפור הזה, ורק אחרי הישיבה נודע לנו שבוטלו התקנות.
שלמה אביטן: אני חושב שכדאי להאריך את התקנות האלה עד סוף התקופה, וגם להשלים את החוסרים והסדקים שיש בתוך התקנות האלה במהל הזמן שהקצבת לממשלה לשנות את התקנות טיפה.
שלמה אביטן: יש שם כמה דברים שצריך יותר לחדד, כדי שלא ישלחו אותנו לבתי-משפט במהלך הדרך.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, אז נאריך את זה בנוסח המקורי.
איתי עצמון: כלומר, 1 במרס 2014 לגבי סעיף 1 בצו; ו-1 בינואר 2014 לגבי - - -
איתי עצמון: זה מה שביקשו במקור.
כרמל שאמה-הכהן: לא, 2013.
לאה ורון: לא, 2014.
איתי עצמון: הם ביקשו את מלוא התקופה שמאפשר להם הסעיף בחוק.
חן בר יוסף: היה שלוש פלוס שלוש; עשינו את זה שלוש פלוס אחת; ועכשיו אנחנו מבקשים להשלים את השנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: 1 במרס 2013 זה די והותר.
איתי עצמון: כל הסעיפים ב-1 במרץ?
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח ישיבה של ועדת הכלכלה בנושא: צו הפעלת רכב (מנועים ודלק) (סולר לתחבורה) (תיקון), התשע"ב-2011.
חן בר יוסף: מטרת הצו היא אפשרות חדשה במשק הישראלי לשימוש במוצר שנקרא "תחליב סולר".
חן בר יוסף: תחליב סולר הוא סולר שמורכב לא רק מסולר, אלא דמולוסיה שקושרת בועיות קטנות של מים ביחד עם חומר שהולך ב-3% של תוסף, ובעצם מאפשר שימוש בפחות אנרגיה.
חן בר יוסף: לא לאותה רמת נסועה, לנסועה פחותה, אבל לא באותם אחוזים של מים.
חן בר יוסף: למעשה, צירפת פה 14% מים וכאילו נסעת על חלקם.
חן בר יוסף: לא על כולם, אלא על חלקם.
חן בר יוסף: מדובר במוצר שהיקף הפליטות שייווצרו בגינו הוא נמוך יותר ברכבים מסוימים – לא כל הרכבים מתאימים לנסוע על הדבר הזה.
חן בר יוסף: לכן יש כמה מגבלות על מי שיוכל להשתמש או על השיטה שבה המוצר הזה ישווק למשק.
חן בר יוסף: באמצעות המוצר הזה, ככל שיהיה בו שימוש – אני מזכיר שאנחנו מארגנים את הצו, אבל לא יכולים לחייב מישהו להשתמש בו – היקף הפליטות של רכבים כבדים יפחת.
חן בר יוסף: הנושא הזה הוא נושא כימי, ויש לו השפעות גם של הגנת הסביבה.
חן בר יוסף: אני חושב שכדאי לשמוע גם את עמדת הגנת הסביבה ועמדת משרד התחבורה.
חן בר יוסף: הם יכולים להציג את זה ברמה יותר מפורטת.
לאה ורון: לפני זה, אתה יכול להתייחס למחיר הצפוי של זה?
חן בר יוסף: המחיר כרגע איננו מפוקח.
חן בר יוסף: ממה שהבנו, רשות המסים הסכימה לא לגבות בלו על מרכיב המים במוצר.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה מוזיל.
חן בר יוסף: זה מוזיל ברמת הליטר.
חן בר יוסף: רמת הנסועה לא תהיה אחד לאחד – היא תפחת כמובן.
חן בר יוסף: הרי אתה לא יכול לנסוע אותו דבר על כל ליטר סולר.
חן בר יוסף: אבל מכיוון שזה לא באותם אחוזים, יש פה איזושהי תועלת.
חן בר יוסף: בגלל התוסף.
חן בר יוסף: בגלל המערכת.
כרמל שאמה-הכהן: יש גם את המרווח של המים, שזה יותר זול מסולר, וגם המיסוי.
חן בר יוסף: אבל האדם מקבל פחות אנרגיה.
כרמל שאמה-הכהן: הירידה באנרגיה היא לא ביחס ישר של אחד לאחד.
כרמל שאמה-הכהן: אז יש שני מרווחים שאפשר להרוויח מהם.
חן בר יוסף: כן, אבל יש פה דבר אחר, שהוא התוסף המיוחד, שהוא אחוז גבוה של תיסוף; ומערכת שצריך לבנות במיוחד בשביל הערבוב והערבול הזה.
חן בר יוסף: יש לזה את עלויות התשתית שלו.
חן בר יוסף: כל צי רכב או כל מתקן פנימי יוכל לבחור האם הוא נכנס לפרויקט הזה.
חן בר יוסף: זה עוד מוצר על המדף, מוצר חשוב שיכול להשפיע.
לאה ורון: צריך להתקין איזשהו התקן מיוחד ברכב?
חן בר יוסף: לא ברכב.
חן בר יוסף: מה שאמרנו זה שזה לא מתאים ולא נותן את אותה תועלת בכל הרכבים.
אמיר זלצברג: אני אמיר זלצברג, מהמשרד להגנת הסביבה.
אמיר זלצברג: תחליבי הסולר הם בעצם מים עם סולר.
אמיר זלצברג: זו לא מהילה רגילה, אלא בעצם תערובת שיוצרת סולר לבן.
אמיר זלצברג: זה נראה כמו משהו רציף, כמו חלב.
אמיר זלצברג: יש בזה בערך 13% מים ועוד 3% תוספים.
אמיר זלצברג: המטרה העיקרית של אותו תחליב היא להפחית פליטות מזהמי אוויר.
אמיר זלצברג: זו הסיבה שמשתמשים בו בעולם.
אמיר זלצברג: התחליב הזה נבדק למשל במשרד המקביל שלנו בארצות-הברית, המשרד להגנת הסביבה האמריקאי, והם מעריכים שם שהוא מפחית 55% מהפליטות של החלקיקים ועוד 10% מתחמוצות החנקן.
אמיר זלצברג: בקליפורניה מעריכים מספרים דומים.
אמיר זלצברג: גם בישראל נעשה ניסוי על ידי אוניברסיטת בן-גוריון על אוטובוסים של חברת "דן", וגם שם נמדדו הפחתות של פליטות בסדר גודל כזה.
אמיר זלצברג: חשוב להבין שזה מיועד בעיקר לרכב כבד, ורכב כבד ישן.
אמיר זלצברג: רכב חדש שישתמש בו – התועלות לא יהיו קיימות, כי הפליטות נמוכות מראש ויש בו מערכות שיכולות להיות רגישות לאותו תחליב סולר.
אמיר זלצברג: לכן הוא מיועד בארץ וגם בעולם לציי רכב.
אמיר זלצברג: לא לציבור הרחב, אלא לציי רכב, שיש להם קצין רכב והם יכולים לוודא האם הרכב מתאים או לא מתאים, ואז להשתמש בו וגם להפחית פליטות.
כרמל שאמה-הכהן: איזה רכבים לא מתאימים?
אמיר זלצברג: כלי רכב חדשים לא מתאימים.
אמיר זלצברג: יורו 4, יורו 5.
אמיר זלצברג: כלי רכב חדשים אינם מתאימים, ולכן אנחנו מייעדים אותו ממש לציי רכב שיוכלו לוודא את זה, גם מול יצרן הרכב.
אמיר זלצברג: הם פועלים בצורה הרבה יותר מסודרת מהצרכן הפרטי.
אמיר זלצברג: עוד תיקון אחד: ההבנות שהגענו אליהן עם רשות המסים הן גם פטור על רכיב התוספים – 3% תוספים ו-13% מים; ובנוסף, הישבון הבלו, הישבון הסולר שניתן, יחול גם על זה.
אמיר זלצברג: לפיכך יש פה הטבה כפולה, שהופכת את הנושא לכדאי ברמה שהיא אמנם לא מאוד גבוהה, אבל מי שרוצה להצטייר כירוק יכול לעשות את זה.
אמיר זלצברג: לדוגמה, עיריית תל-אביב כבר הודיעה שהיא הולכת להשתמש בזה במשאיות האשפה שלה.
עידן עבודי: אני עידן עבודי, ממשרד התחבורה.
עידן עבודי: הנצילות, כמו שחן אמר, נשמרת.
עידן עבודי: היא עולה.
עידן עבודי: בעצם הנצילות עולה כתוצאה מכך שאנחנו משקיעים פחות אנרגיה אבל מקבלים הספק שהוא די דומה להספק המקורי שהרכב מוציא עם סולר רגיל.
עידן עבודי: בעיקר בגלל הספיחה של האנרגיה, הנצילות התרמית גבוהה יותר וגם הבעירה בתוך הצילינדר יותר גבוהה, ולכן יש שיפור של הנצילות.
עידן עבודי: אנחנו לא סופרים בדיוק קילומטר לליטר, אבל זו פשוט נצילות.
אלקנה אפרתי: יש לי הערה.
אלקנה אפרתי: בשיחה שהייתה לי לפני הדיון עם אנשי משרד האנרגיה והמים – צריך לשים לב לנקודה שאני חושב שהועלתה כאן באופן חלקי אבל צריך לחדד אותה: למי קיימת האפשרות להשתמש בתחליב הסולר הזה.
אלקנה אפרתי: כפי שנראה מיד, אנחנו מדברים כאן בהתייחסות לתקן שאמנם פורסם ברשומות, אבל התקן עצמו אינו נגיש לציבור ועולה כסף כדי לקבל אותו.
אלקנה אפרתי: לכן ראוי לדעת בדיוק למי זה מתייחס.
אלקנה אפרתי: יש גם סנקציות פליליות כתוצאה מהצו הזה, ולכן צריך לדעת בדיוק מי הקבוצה שאליה זה מתייחס בהיבט של ההתייחסות לתקן של מכון התקנים.
גל נוי אפרת: מי שיידרש לרכוש את התקן הזה ולעמוד בדרישות שלו זה או היצרנים של אותו תחליב סולר או היבואנים שלו.
גל נוי אפרת: כך שלא מדובר בצרכנים פרטיים שיצטרכו לרכוש את התקן ולשלם עליו מכיסם.
גל נוי אפרת: לכן אנחנו לא רואים בעייתיות ברכישה של התקנים, מכיוון שמדובר בחברות, שמן הסתם שיש להן יכולת לעמוד בנטל הזה.
חן בר יוסף: כמו – להבדיל – שהציבור לא קנה את תקן הבנזין מעולם, אבל קונה כל יום בנזין בתחנה.
מתי יצחק: אנחנו, ארגון הסוכנים בעלי תחנות דלק, לא קיבלנו שום חומר בעניין, לא קיבלנו שום דף הסבר, והיינו רוצים לשמוע מאנשי המקצוע כיצד זה יכול להשפיע על בעלי תחנות הדלק, גם בציוד, גם במערכת עצמה, והאם יש לזה השלכות כאלה ואחרות שאנחנו צריכים להתמודד מולן.
מתי יצחק: מבחינת עלויות גם.
מתי יצחק: אני מתכוון גם לפרטיות וגם לחברות.
חן בר יוסף: כמו שהסברנו, המוצר הזה לא מיועד לתחנות דלק ציבוריות, וההסבר הוא שלמכוניות מתקן יורו 4 ויורו 5 הוא לא יועיל, ולכן לא נכון שהוא יהיה.
חן בר יוסף: אולי יזיק אפילו.
חן בר יוסף: מדובר על תחנות דלק פנימיות של ציי רכב; משאיות כבדות מזהמות – זה ישפר לאין ערוך את מצב הזיהום שנפלט מהן; אולי אוטובוסים.
חן בר יוסף: אבל אנחנו לא מדברים על תחנות הדלק הציבוריות בישראל, לא לשם זה מיועד.
חן בר יוסף: היציבות של החומר היא לא אותה יציבות כמו של סולר.
חן בר יוסף: זה בעצם מיועד למתקנים שעוסקים בזה, ולא לכלל הציבור.
מתי יצחק: אתה רוצה לומר שאין קשר לתחנות הדלק הציבוריות?
עמרם אזולאי: זו הוראה מפורשת בתקן.
קריאה: לא רק בישראל.
גל נוי אפרת: לא רק שאין קשר – יהיה להן אסור למכור את המוצר הזה בתחנות תדלוק ציבוריות.
אמיר זלצברג: מתוך חשש לטעויות – שמישהו שלא צריך להשתמש, ישתמש.
אמיר זלצברג: זה החשש.
אמיר זלצברג: אנחנו לא רוצים לגרום נזק אלא רק תועלת, ולכן זה מופנה לציי הרכב בישראל ובעולם.
כרמל שאמה-הכהן: איפה מתדלקים היום ציי הרכב?
אמיר זלצברג: הרבה מתדלקים בחצר המפעל.
אמיר זלצברג: אם תלך ל"אגד", ל"דן", לחברות התעבורה הגדולות – יש להן תחנות שהן שלהן.
כרמל שאמה-הכהן: מה הצפי להיקף השימוש במוצר הזה?
אמיר זלצברג: אני מעריך שיחסית נמוך.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שנמוך, השאלה עד כמה נמוך.
אמיר זלצברג: מספר כלי הרכב הכבדים והישנים הולך ויורד ונכנסים רכבים חדשים.
אמיר זלצברג: מי שיהיה מעוניין להפחית זיהום ישתמש בזה.
אמיר זלצברג: המשרד להגנת הסביבה, כחלק מהפעילות השוטפת שלו, לעתים מחייב ציי רכב להפחית זיהום.
אמיר זלצברג: כמובן שאנחנו לא אומרים לו באיזו טכנולוגיה להשתמש, אבל בעל צי הרכב יוכל לבחור את הטכנולוגיה הזאת.
מתי יצחק: מה ההגדרה שלך לצי כלי רכב?
חן בר יוסף: תחנת דלק פנימית.
מתי יצחק: לא, מה ההגדרה ל"צי כלי רכב"?
מתי יצחק: כ גם לנו יש צי כלי רכב.
חן בר יוסף: אם אתה רוצה לבנות לו תחנת דלק פנימית שיהיה מותר לו להשתמש בה, אתה יכול.
מתי יצחק: זה נשמע פשוט, אבל - - -
חן בר יוסף: אנחנו יודעים שזה לא פשוט, אבל - - -
כרמל שאמה-הכהן: בעברית מסובכת, מי שמתדלק היום בסולר רגיל ויעבור לתדלק במוצר הזה, לא יתדלק אצלכם.
חן בר יוסף: לא, לא - - -
מתי יצחק: השאלה אם ההגדרה הזאת תבוא לידי ביטוי.
כרמל שאמה-הכהן: מה "לא"?
חן בר יוסף: זה רכבים שממילא לא מתדלקים בתחנות הציבוריות, למעט אם הם עוברים שם.
מתי יצחק: למה?
חן בר יוסף: היום לציי רכב כבדים ולציי רכב של אוטובוסים יש תחנות דלק פנימיות.
כרמל שאמה-הכהן: לעיריית תל-אביב יש תחנת דלק פנימית?
חן בר יוסף: בטח.
חן בר יוסף: גם לעיריית ירושלים.
קריאה: לרוב הרשויות יש היום תחנות דלק פרטיות.
מתי יצחק: רוב הרשויות ורוב המוסדות היום נוטים לסלק את תחנות הדלק הפנימיות.
מתי יצחק: היו לנו מקרים כאלה ואחרים.
קריאה: המגמה היא הפוכה.
חן בר יוסף: זה לא מונע ממנו להמשיך לתדלק בתחנה הציבורית.
כרמל שאמה-הכהן: בטח שזה מונע ממנו.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא עובר לתדלק בתחליב.
חן בר יוסף: לא, אז הוא פעם יתדלק בתחליב ופעם אצלו.
חן בר יוסף: בדיוק כמו שהיום הוא מתדלק בתחנה הפנימית שלו.
חן בר יוסף: לא יתחילו לקום פה אין-סוף תחנות דלק פנימיות.
מתי יצחק: אני רוצה להבהיר משהו.
מתי יצחק: היום רוב הרשויות ורוב המוסדות נמנעים מלהקים תחנות דלק פנימיות, מסיבות של בטיחות, ניקיון, לכלוך, זיהום וכל מה שכרוך מסביב.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין להם תחנת דלק פנימית הם לא יכולים להשתמש במוצר הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אם המגמה היא כזאת, אז אדרבא – אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אלא אם כן אתה אומר שבגלל המוצר הזה ילכו ויקימו תחנות דלק פנימיות.
מתי יצחק: זה כבר מחזיר אותנו לסרט הראשון.
קריאה: זה כבר לא יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא, בבקשה.
ערן רכס: שמי ד"ר ערן רכס, ואני מאלה שעושים את הסערה עם תחליבי הסולר.
ערן רכס: מי שמשתמש בתחליבי סולר וחסר לו דלק יכול למלא את מיכל הדלק שלו בסולר ולהמשיך לנסוע.
ערן רכס: הוא לא חייב לתדלק בתחליבים.
ערן רכס: מאחר שמדובר בתערובת של מים בתוך סולר, לרכב שיצא מהמקום שבו הוא מתדלק בדרך כלל ורוצה למלא אצלך בתחנה, אין שום בעיה לעצור, למלא סולר ולהמשיך לנסוע.
גל נוי אפרת: "צו הפעלת רכב (מנועים ודלק) (סולר לתחבורה) (תיקון), התשע"ב-2012 'בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2, 3 ו-20 לחוק הפעלת רכב (מנועים ודלק), התשכ"א-1961 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מצווה לאמור: סעיף 1 – הגדרות "בסעיף 1 לצו הפעלת רכב (מנועים ודלק) (סולר לתחבורה), התשס"ג-2003 (להלן – הצו העיקרי), בסופו יבוא: ""תחליב סולר" – תערובת סולר, מים ותוספים העומדת בדרישות תקן רשמי 5937 – "דלק לרכב מנועי-מים בתחליבי סולר למנועי שרפה פנימית – דרישות ושיטות בדיקה"; "תקן" – כמשמעותו בחוק התקנים, התשי"ג-1953.
גל נוי אפרת: '
גל נוי אפרת: "סעיף 2 – הוספת סעיף 3א, "שימוש בתחליב סולר" אחרי סעיף 3 לצו העיקרי יבוא: 3א.
גל נוי אפרת: על אף האמור בצו זה – מותר להשתמש בתחליב סולר להנעת כלי רכב אשר היצרן אישר כי ניתן להניעו בתחליב סולר;" ב-(1) יש לנו תיקון נוסח קטן לעומת הנוסח שהועבר לוועדה; וגם וב-(2), בעקבות השיחות שהיו לנו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו מבקשים להשמיט את הרישא של הסעיף שהועבר לוועדה, ולהשאיר את הסיפא, מהמילים "לא ימכור אדם תחליב סולר בתחנת תדלוק המוכרת דלק לציבור, ולא יספק תחליב סולר לתחנה כאמור".
צבי קורמן: אותו דבר צריך להיות הפוך: שהוא לא ימכור בתחנת חצר או בתחנה פנימית דלק שמוכרים בתחנות ציבוריות.
מתי יצחק: לתת הגדרה שלא ימכרו דלק או סולר בתחנות דלק פנימיות שהן לא לצורכי ציבור.
חן בר יוסף: מה?
לאה ורון: זה לא רלוונטי בכלל לנושא הזה.
חן בר יוסף: זה בא להתיר מוצר מסוים.
חן בר יוסף: מה הקשר למכירת דלק בתחנות דלק פנימיות?
קריאה: זה מתחיל מזה.
מתי יצחק: - - - תחנה פנימית.
גל נוי אפרת: הצו לא מסדיר את כל המוסד שקרוי תחנות דלק פנימיות, הוא בסך הכול תיקון לצו קיים שמאפשר שימוש בסולר ל - - - כלי רכב.
מתי יצחק: אבל זו הזדמנות.
חן בר יוסף: זה צו על הדלק.
צבי קורמן: זה יתחיל מזה וזה יהפוך לדלק ולבנזין ולכל המוצרים, ויהיו לך אלפי תחנות פנימיות, כפי שקיימות היום בקיבוצים.
חן בר יוסף: מדברים פה על מוצר – לא על לקוחות.
חן בר יוסף: מה שמטריד אותו זה לקוחות, אבל אנחנו מדברים פה על מוצר.
חן בר יוסף: זה בכלל לא הנושא.
צבי קורמן: זה התחיל לפני 30 שנה, והיום יש בכל קיבוץ תחנה פנימית.
כרמל שאמה-הכהן: אולי תסביר לו כדי שהוא יהיה רגוע.
חן בר יוסף: צו הפעלת רכב (מנועים ודלק) הוא צו הנוגע למוצר.
חן בר יוסף: מוצר.
חן בר יוסף: האם מותר לנסוע-למכור-לעסוק במוצר או אסור.
חן בר יוסף: מה מותר ומה אסור לעשות לתחנות פנימיות – מותר לתחנות פנימיות למכור, אבל אסור למכור לציבור.
חן בר יוסף: מי שאחראי על זה זה מי שנתן את רישיון העסק.
חן בר יוסף: אלה הרשויות המקומיות, וזה מנהל מקרקעי ישראל, שהקצה את הקרקע לתחנה שעיסוקה הוא עיסוק פנימי.
חן בר יוסף: כלל שיש טענות על הדבר זה – אולי אפילו לנו יש – הם הגורמים שצריכים לטפל בסוגייה הזאת.
חן בר יוסף: פה אנחנו מדברים על צו הפעלת רכב.
חן בר יוסף: מדובר על: עם מה מותר לרכב לנסוע.
צבי קורמן: אתה יודע שבמציאות זה אחרת.
צבי קורמן: יש היום יותר מ-2,000 תחנות דלק פנימיות בקיבוצים ומשקים שונים.
צבי קורמן: אין אכיפת חוק.
צבי קורמן: אסור להם למכור לציבור, והם ה – מוכרים לציבור.
צבי קורמן: יותר מ-2,000 תחנות.
צבי קורמן: זה התחיל מזה שקיבוצים ומשקים קיבלו סולר בהנחה בזמן שהיו 1,000% אינפלציה.
צבי קורמן: מאז זה התחיל, וזה נמשך עד היום.
צבי קורמן: אתה יודע שיש היום יותר מ-2,000 תחנות דלק בקיבוצים ומשקים שונים?
כרמל שאמה-הכהן: שמוכרות לציבור?
צבי קורמן: שמוכרות לציבור.
צבי קורמן: סע לצפון – אין קיבוץ שלא מוכר לציבור.
צבי קורמן: ואין אכיפת חוק.
צבי קורמן: הרגולטור ישן.
חן בר יוסף: עברה על חוק רישוי עסקים ועברה על מנהל מקרקעי ישראל - - -
צבי קורמן: זו עברה – כולם עושים עברות כבר 30שנה, ואין אכיפה.
חן בר יוסף: אני לא יודע מאיפה המספר הזה 2,000, אין לי מושג, אני לא בטוח שלאדון יש את הנתון הזה.
צבי קורמן: יותר מ-2,000.
חן בר יוסף: זה לא משנה.
חן בר יוסף: בנושא של תחנות דלק פנימיות אפשר לקיים דיון שלם.
חן בר יוסף: ראוי לקיים דיון.
חן בר יוסף: אבל זו ממש לא הסוגייה היום.
צבי קורמן: אתה מגדיל את הנתח הזה.
חן בר יוסף: לא, אני לא משנה את הנתח הזה - - -
צבי קורמן: אתה רוצה לחסל את התחנות הציבוריות?
צבי קורמן: אז - - -.