GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דרור גנון: יש זכות ערעור בהוצאה לפועל, לאחר שהקנס עובר להליך של גבייה.
אורי מקלב: דרור, את זה צריך לעצור בשלב יותר מוקדם.
דרור גנון: אבל העניין הוא שסמכות הערעור צריכה להגיע לפני, כדי שאפשר יהיה לבדוק אם הקנס מוצדק או לא.
דרור גנון: זה עוד לפני התשלום, שלב אחד מוקדם יותר.
דרור גנון: אנחנו היום נעקוף את זה בצורה אחרת - - -
לאה ורון: אבל תקשיב למה שאמר חבר הכנסת מקלב – לא צריך להגיע לזה.
אורי מקלב: זה השלב האחרון.
אורי מקלב: זה צריך להיות הרבה יותר מוקדם.
לאה ורון: הרבה יותר רגישים, דרור.
אורי מקלב: בסופו של דבר היה תהליך הרצה – בחינם או לא בחינם – כדי ללמוד את הדברים.
אורי מקלב: יש גם תיירים.
אורי מקלב: גם היחס והצורה שעושים את זה – יש איזה נוהל שהפקח לא נותן דוח לבד אלא רק כשמגבים אותו.
אורי מקלב: אבל עם דבר כזה אנשים ישרי דרך צריכים להתמודד?
אורי מקלב: שכל אחד שנמצא פה מסביב לשולחן יחשוב שאימא שלו עוברת דבר כזה.
אורי מקלב: בקשר להיערכות לפסח – הרב אייכלר, אני באמת שמח שאתה עושה את זה.
אורי מקלב: אלה דברים חשובים מאוד.
אורי מקלב: אנחנו יודעים – ואני שמח ששמעתי את זה גם מרונן וגם מאחרים – שלא הרי חול המועד כזה כחול המועד אחר.
אורי מקלב: במיוחד שנמצאים עוד אנשים טובים על ידו.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, חול המועד ארוך מצד אחד מתפרס על יותר זמן, אבל מצד שני הרבה יותר אנשים מגיעים.
אורי מקלב: במועד קצר פחות אנשים מספקים להגיע.
אורי מקלב: מועד ארוך מאפשר להרבה יותר אנשים לשלב את ירושלים בביקור שלהם.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש אצלנו יותר מדי דברים לא צפויים.
אורי מקלב: קורים דברים לא צפויים.
אורי מקלב: אמרו לי ב"אגד", ואני מקווה שגם משרד התחבורה מגבה את זה, שצריך להיות לוח שנה מיוחד לתחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: אבל לא כתוב שם מתי יהיו הלוויות.
אורי מקלב: הלוויות זה באמת דבר לא צפוי.
דרור גנון: גם חתונות.
דרור גנון: יש חתונה עכשיו של מישהו מבעלז.
אורי מקלב: גם חתונות לא צפויות.
אורי מקלב: אבל חתונה בבעלז זה דווקא צפוי.
אורי מקלב: באיזשהו מקום בתמוז או בסיוון תשע"ג צריך לכתוב שיש חתונה של הנכד של האדמו"ר מבעלז.
אורי מקלב: הנה, יש גם חתונות צפויות.
יצחק רודיך: אני רוצה לומר לך שכבר הייתה פגישה בנושא הזה.
אורי מקלב: אז אני שמח.
אורי מקלב: אני גם רוצה להודות לכם שההלוויה של האדמו"ר מוויז'ניץ עברה ללא תקלות.
ישראל אייכלר: אם כבר מדברים על מחמאות, אז אומר שהדבר לא היה צפוי, ו"אגד" התייצבה בצורה מדהימה.
ישראל אייכלר: תודה גם לרב רודיך על כך.
רונן חליפה: לא רק שהתייצבנו, אלא גם נתנו לחסיד ויז'ניץ לנהל הכול.
אורי מקלב: מכיוון שבחסידות עסקינן, והיא ידועה - - - של "נועם אלימלך":
אורי מקלב: רבי אלימלך מליז'נסק עבר ברחוב ועגלון נוכרי ביקש ממנו עזרה לאחר שהמשא שלו נפל והוא כרע תחת המשא.
אורי מקלב: אז הוא אמר לו: אני לא יכול; אז הוא אמר לו: אתה לא רוצה, אם היית רוצה היית יכול – אם אתה לא רוצה אז תגיד שאתה לא רוצה.
אורי מקלב: מאז הוא לקח את זה כתובנה: אם רוצים אז יכולים.
אורי מקלב: נכון שהוא לא יכול – אבל אם רוצים אז יכולים.
לאה ורון: כפי שנאמר: "אין דבר העומד בפני הרצון".
אורי מקלב: ואכן, ראינו בהלוויה של האדמו"ר מוויז'ניץ שכשרוצים ולא יכולים – יכולים להעביר את הלוויה בהיערכות מיוחדת.
אורי מקלב: גם פורים הוא דוגמה.
אורי מקלב: לפני שנתיים עמדנו בפני סיטואציות מאוד לא נעימות – אנשים באו ואמרו שהם לא ידעו שגם ביום השני שאחרי פורים עולים לירושלים.
אורי מקלב: הפורים הזה זה לא קרה מכיוון שהיה יום שישי ואנשים באמת לא עלו.
אורי מקלב: לכן צריך לדעת שלוח השנה הוא מאוד גמיש.
אורי מקלב: אני מבקש שני דברים.
אורי מקלב: מאוד הייתי מבקש שתבקש בישיבה הבאה שיציגו בפניך את העבודה של חברת "ריבה", שהיא חברה חיצונית שמבקרת את כל חברות התחבורה הציבורית באופן גלוי וסמוי.
אורי מקלב: החברה הזאת עושה כנראה עבודה טובה, כי משרד התחבורה משקיע הרבה כסף בחברה הזאת כדי שתבקר ותבדוק את התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: אני חושב שמן הראוי היה שאנחנו נקבל את הסקר לגבי מה הם עושים, איך הם עושים את העבודה, מה הקנסות, מה המשמעויות ומה התובנות.
אורי מקלב: אני חושב שזה עובד.
לאה ורון: אולי אנחנו נצליח להביא לנוהל קבוע במשרד התחבורה שלפיו ישלחו לנו את הסקר באופן קבוע מבלי שהוועדה תידרש להתחנן בפני משרד התחבורה ולהוציא מכתבים וכולי.
לאה ורון: אנחנו נדבר על כך עם ממלא מקום מנכ"ל משרד התחבורה.
אורי מקלב: ממש דבר אחרון, ואני אומר אותו בכאב אמתי ולא בביקורת.
אורי מקלב: הרבה שינויים נעשו – רכבת קלה, תחבורה, קווים מזינים – אבל הרבה אנשים אומרים לי שהם לא מבינים למה בעבר הם נסעו לעבודה ב-40 דקות ועכשיו זה 50 דקות.
אורי מקלב: למה מאותו מקום, מאותה נקודת מוצא, מאותו אזור תעשייה בגבעת שאול ועד קריית יובל נסעתי באופן קבוע מקסימום 40 דקות ועכשיו זה הופך למינימום.
דרור גנון: בגבעת שאול לא השתנה הקו בכלל.
דרור גנון: זה אותו קו - - -
אורי מקלב: לא, זה לא אותו קו, עכשיו הוא צריך ליסוע - - -
ישראל אייכלר: דרור, קיבלנו מייל עם סרטונים שאני לא יודע מי פרסם אותם - - -
דרור גנון: קו 16 לא בוטל - - -
אורי מקלב: אבל באוטובוסים אחרים הוא נוסע - - -
דרור גנון: לא היה אוטובוס.
דרור גנון: .. קו 33 גם לא בוטל.
דרור גנון: הרב מקלב - - -
ישראל אייכלר: דרור, אולי כדאי שתראה את הסרטונים של הקווים ברכבת וקווים אחרים.
ישראל אייכלר: אזרחים רבים נשאלו וכולם אמרו את אותו דבר: פעם נסענו בחצי שעה והיום בשלושת רבעי השעה.
דרור גנון: יכול להיות, אבל במקרה הזה הרכבת הקלה לא אשמה.
לאה ורון: לא מדובר על הרכבת הקלה, מדובר על הימשכות זמני הנסיעות בעקבות הרפורמה.
דרור גנון: לא, זה לא בעקבות הרפורמה.
דרור גנון: זה לא בעקבות הרפורמה.
לאה ורון: זה כן, זה מה שהוועדה שומעת.
לאה ורון: אבל זה לא נכון, כי במקרה הספציפי בגבעת שאול קווי האוטובוסים לא שונו, המסלולים שלהם לא שונו - - -
ישראל אייכלר: עובדות הוועדה אומרות לי שזה קשור לרב-קו.
ישראל אייכלר: הוא גורם לנהג להעלות אנשים בהרבה יותר זמן.
ישראל אייכלר: זו הבעיה – הרב-קו האריך את הנסיעה.
אורי מקלב: אני מבין את חוסר הסבלנות של נהגי "אגד", אבל הרב-קו גורם להרבה חיכוכים בין נהגים לבין הנוסעים.
ישראל אייכלר: מה אתה רוצה מהנהג?
ישראל אייכלר: הוא צריך להיות פקיד בנק?
ישראל אייכלר: קבענו כבר שהולכים להחליף את השם של הרב-קו ל"כרטיס הלא חכם".
אורי מקלב: בחופשי-חודשי עלו, ובזה נגמר הסיפור.
אורי מקלב: אבל זה אחד מהדברים, זה לא רק זה.
אורי מקלב: אני מציע למשרד התחבורה לעשות עכשיו סקר שביעות רצון.
דרור גנון: בירושלים?
אורי מקלב: גם לא בירושלים, גם בקווים בין-עירוניים.
דרור גנון: יש לנו כוונה לעשות דבר כזה.
אורי מקלב: אתה צודק, אולי בירושלים עדיין לא הושלם התהליך ואי אפשר לעשות שם סקר.
אורי מקלב: צריך לתת לתהליך להיטמע, עכשיו אנחנו באמצע.
אורי מקלב: אבל צריך לעשות סקר שביעות רצון של אנשים.
אורי מקלב: זה ייתן גם לכם אינדיקציה וגם לחברות.
אורי מקלב: שחברות חיצוניות ישאלו אנשים כמה זמן לוקח להם, האם הם מרוצים, מה הם מציעים לשיפור ועוד.
אורי מקלב: זה גם נותן לאנשים הרגשה שמישהו שומע אותם.
דרור גנון: אני אגיד לך מה אנחנו הולכים לעשות.
דרור גנון: אנחנו יושבים עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - - -
ישראל אייכלר: תודה רבה לרב מקלב ותודה רבה ל...
ישראל אייכלר: רצית לענות לו?
דרור גנון: רק על השאלה - - -
ישראל אייכלר: ממש בקצרה.
דרור גנון: אנחנו יושבים עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כדי לעשות סקר שביעות רצון.
דרור גנון: אני אגיד לך יותר מזה, לפי התוצאות אנחנו ניתן לחברות ניקוד במסגרת הניקוד של המכרזים.
דרור גנון: חברות שיהיה להן ציון גבוה יותר בסקר שביעות רצון יקבלו העדפה במכרזים עתידיים.
לאה ורון: הוועדה מבקשת להעביר אליה את התוצאות של הסקר הזה.
דרור גנון: אנחנו עדיין לא - - -
לאה ורון: בבוא היום, לאחר שתסתיים העבודה על הסקר, בבקשה להעביר את זה לוועדת הכלכלה.
ישראל אייכלר: ועדת המשנה לתחבורה ציבורית מטעם ועדת הכלכלה מביעה שביעות רצון מהשירות שניתן בתחבורה הציבורית בימי הפורים, ואנחנו מתפללים שיהיה כך גם בימי הפסח.
ישראל אייכלר: אנחנו כבר מבקשים ממנהלת הוועדה לקבוע לנו תאריך אחרי הפסח כדי שנוכל להפיק לקחים ממה שהיה וגם להיערך לקראת השינויים בעתיד.
קריאות: ל"ג בעומר ושבועות.
יצחק רודיך: אחרי חנוכה כבר התחלנו להיערך לל"ג בעומר.
יצחק רודיך: אנחנו באמצע ההיערכות.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מנציגי העירייה, משרד התחבורה ו"אגד" להמשיך ולשבת עם נציגי המינהלות לשיפור השירות לנוסעים בתחבורה ציבורית בכל השכונות בארץ, לרבות כניסת אוטובוסים לשכונות בירושלים, כמו במקומות שבהם יש עבודות בכביש ואין כניסה לתחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לקדם את הסדרת השימוש בכרטיס החכם.
ישראל אייכלר: אמרנו שלא כותבים "חכם".
ישראל אייכלר: בכרטיס הלא חכם, בכרטיס הרב-קו, שיאפשר מעבר של נוסעים ממפעיל למפעיל בהקדם האפשרי.
ישראל אייכלר: אנחנו ממש מבקשים שזה לא יהיה בסוף השנה אלא כמה שיותר מהר.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים ממשרד התחבורה להגביר את הפיקוח על הנהלת חברת "סיטיפס", ולהתמקד בעמידה בלוחות הזמנים של הרכבת הקלה וביחס של פקחים אל הנוסעים.
ישראל אייכלר: לעזור לנוסעים שאינם בקיאים באופן התשלום עבור נסיעה ברכבת, ולא לפגוע בהם.
ישראל אייכלר: הוועדה דורשת ממשרד התחבורה לפעול להארכה של שעות הפעילות של קווי התחבורה הציבורית לבתי-החולים בכל גוש דן וירושלים לפחות עד השעה 24:00, ובמוצאי שבת ובפרט להורים שמגיעים למחלקות הילדים וצריכים להתחלף.
דני קומיסר: גם שניידר.
ישראל אייכלר: בכל בתי-החולים יש מחלקות ילדים, והורים באים ומתחלפים בלילה וצריכים את הקווים האלה.
דני קומיסר: ודרך אגב, מי שאומר שאפשר ללכת מבלינסון לשניידר – זה 700 או 800 מטר.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה להפעיל מפות מידע על קווי התחבורה הציבורית באזורים השונים, וחלוקתן לציבור הרחב.
ישראל אייכלר: בזה הישיבה הסתיימה.
ישראל אייכלר: הישיבה נעולה, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מחדשים את הדיון בעניין חוק משק החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: החוק נפתח מחדש בהתאם לבקשתי כדי לבחון סבסוד חשמל, אספקת חשמל מוזל לאוכלוסיות נזקקות.
כרמל שאמה-הכהן: כפי שתיארנו בראשית הדיון בבוקר, המדינה מממשת קרוב למחצית מהמכסות האפשריות על פי החוק לחשמל מוזל בחצי מחיר לאוכלוסיות נזקקות.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלנו במשך היום נתונים שהיו חסרים לנו – אני מודה למוסד לביטוח לאומי ולמשרד הרווחה שדאגו לספק לוועדה נתונים ממצים, כדי שנוכל להתקדם בחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: יש כמה קבוצות שאני אציג אותן וארצה לשמוע הערות שונות לגבי סדר העדיפות של ההכללה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד מספרים עגולים.
כרמל שאמה-הכהן: משפחות חד-הוריות: עם ילד אחד – 12,700; עם שני ילדים ויותר – 12,600; עם שלושה ילדים וארבעה ילדים – זה ממש זניח.
אתי בנדלר: כמה יש עם שני ילדים?
כרמל שאמה-הכהן: משפחות עם שני ילדים יותר – 12,600 מתוכן משפחות עם שלושה ילדים ויותר – אולי תצלמי?
כרמל שאמה-הכהן: יצלמו ויהיה לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: יש היקף של 120 אלף מכסות פנויות של חשמל מוזל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נמצה את כולן כי הממשלה חוששת שיהיה גידול - - -
אתי בנדלר: מיצוי זכויות לגבי הזכאים - - -
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הקשישים – שכבר היום זכאים לחשמל מוזל ושחלקם לא מנצלים את זה – יש חשש אצל הממשלה שהזקנים יתעוררו בעקבות התקשורת, בעקבות מבצעי פרסום שיעשו בחברת החשמל או המדינה או משרד הרווחה ויהיה גידול במימוש ותיווצר מצוקה תקציבית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נשתדל לקחת טווח ביטחון ולא לממש את כל המכסות אבל עדיין יש פה מספיק מקום כדי לאפשר ולהכניס את רוב הילדים הנכים שמקבלים קצבה, הבטחת הכנסה, בטח הנכים הקשים, גם משפחות חד-הוריות – בטח אלו המרובות ילדים – שמקבלות הבטחת הכנסה, לא כל משפחה חד-הורית.
לאה ורון: תכף יצלמו עוד ויחלקו עוד.
כרמל שאמה-הכהן: משפחה חד-הורית שהאבא או האימא סמנכ"לים ב"טבע" לא תקבל.
כרמל שאמה-הכהן: יש בסך הכול 30 אלף ילדים נכים שמקבלים קצבת נכות מתוכם 9,000 במצב קשה .
כרמל שאמה-הכהן: ילדים שנכים ממש בצורה קשה מאוד – 4,000 זה כולל ילדים שמקבלים טיפול נשימתי, הזנה תוך גופית, מחלה ממארת, תסמונות נדירות – אלו דברים שגם צריך לקחת בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: יש גם משפחות מלאות של בני זוג עם ילד אחד, שני ילדים או יותר, כאן המספרים מעט יותר גדולים, לדעתי צריך ללכת על המשפחות שהן ברוכות ילדים – אז הסובסידיה פר נפש משרתת יותר נפשות.
כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הצעות לגבי העניין הזה?
שי סומך: אני מציע לשקול גם את הקשישים הסיעודיים הקשים.
כרמל שאמה-הכהן: איפה זה נופל פה בטבלה?
שי סומך: לדעתי יש 27 אלף איש.
שי סומך: אם נכנסו הנכים הסיעודיים – תישאל השאלה למה הקשישים הסיעודיים לא נכללים?
שי סומך: זאת גם אוכלוסיה מאוד קשה עם הוצאות מאוד גבוהות.
שי סומך: הייתי מציע לשקול גם את הכללתם.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו יכול להסביר לי: בילדים נכים, מה ההבדל בין "סך הכול מצב קשה" לבין "תלויים לחלוטין"?
אופיר פינס-פז: הקטגוריה "סך הכול מצב קשה" כוללת את ה"תלויים לחלוטין" וכוללת את כל הילדים שיש להם טיפול רפואי מיוחד בשיעור גמלה של 100%.
כרמל שאמה-הכהן: תן לי תיאור של "תלויים לחלוטין".
אופיר פינס-פז: יכול להיות חולה אפילפסיה קשה שמקבל התקפים לעיתים תכופות ממצב רגיל.
שרי בכר: אדוני, "ילד תלוי לחלוטין בעזרת הזולת" מוגדר כבר היום בתקנות ילד נכה של הביטוח הלאומי.
שרי בכר: זאת קביעה שנעשית על-ידי רופא.
שרי בכר: זה בעצם ילד שתלוי לחלוטין בעזרת הזולת בכל שעות היממה.
שרי בכר: זאת אומרת, לא יכול לתפקד באופן עצמאי.
שרי בכר: ההערה השנייה היא לגבי המשפחות עם הילדים: לא מדובר בחוק הביטוח הלאומי אלא בחוק הבטחת הכנסה.
שרי בכר: מדובר במקבלי קצבת הבטחת הכנסה.
שרי בכר: אין אצלנו אבחנה בין משפחה עם שלושה ילדים או ארבעה ילדים – האבחנה אצלנו היא משפחה עם ילד אחד או יחיד עם ילד אחד ושיעור נפרד למשפחה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני כן רואה כאן אבחנה.
שרי בכר: זה מבחינת חלוקת האוכלוסייה, אבל מבחינת הגדרות החוק יש לנו משפחה או יחיד עם ילד אחד או משפחה או יחיד עם שני ילדים ויותר.
שרי בכר: זאת אומרת, אם אתה רוצה להחריג רק את המשפחות עם שלושה-ארבעה ילדים – זה לא הגיוני מחינת החוק.
אתי בנדלר: זה הגיוני אבל אין לכם קובץ שמכיל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לעשות סדר.
כרמל שאמה-הכהן: הבטחת הכנסה של זוג עם שני ילדים יש בסך הכול 18 אלף; חד-הוריות ושני ילדים 12,500.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו תסבירו לי, לפרוטוקול: מהו הפער של 21 אלף בין 30 אלף בילדים נכים לבין ה-9,000?
אופיר פינס-פז: אלו ילדים עם תסמונת דאון, ילדים חרשים.
כרמל שאמה-הכהן: אין עוד מדרגות בין ה-8,000 ל-30 אלף?
אופיר פינס-פז: אין מדרגות.
אופיר פינס-פז: ב"ילד נכה" יש, בגדול, שתי מדרגות עיקריות: 100% ומחצית גמלה שזה פחות או יותר 30%.
אופיר פינס-פז: יש עוד מדרגה של 80% אבל את רובם העבירו עכשיו בחוק, דרך ה"תלויים לחלוטין", ל-108%.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו תסביר לי: מה ההבדל בין ה-175% ל-105% במקבלי שר"מ?
אופיר פינס-פז: 175% מקבלים אלו שתלויים בבן אדם לאורך כל שעות היממה ו-105% לאלו שתלויים ברוב שעות היממה בעזרת הזולת.
כרמל שאמה-הכהן: אין חפיפה בין הקטגוריות?
אופיר פינס-פז: אין חפיפה בין הקטגוריות.
אופיר פינס-פז: בטוח.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר כל מספר פה עומד בפני עצמו.
כרמל שאמה-הכהן: נציג האוצר: מה המרווח שלנו לפי זווית הראיה שלך?
אמיר אדרי: להבנתי, יש להתייחס לסך הפוטנציאל האפשרי - - -
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל אני רוצה להבהיר: מה מקסימום הסבסוד שמקבלת משפחה שמקבלת את זה?
אמיר אדרי: מאה שקל בחודש.
אמיר אדרי: 1,200 שקלים בשנה.
אמיר אדרי: לא כולל מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה בערך 1,500 ₪ בשנה.
אמיר אדרי: יש לנו כאן סוג של תקציב – 300 מיליוני שקלים.
אמיר אדרי: כדי להבין מה לא מומש יש להתייחס לשווי הפוטנציאלי, כלומר, במידה וכלל הזכאים יממשו את ההטבה – אנחנו מדברים על 236 אלף אנשים.
אמיר אדרי: מסגרת התקציב מאפשר לנו לאפשר זכאות ל-250 אלף איש.
אמיר אדרי: כלומר, יש לנו פער של 14 אלף איש שניתן לתת להם זכאות.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש שבמידה ואנחנו מתייחסים להטבה בפועל ולא להטבה פוטנציאלית – אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב לא נעים בו אנחנו נותנים הנחות לאוכלוסיות מסוימות וחורגים ממסגרת החוק.
אמיר אדרי: בנוסף, חשוב להדגיש שבמידה ונכליל קבוצה גדולה מדי – אנחנו משיתים עלויות על שאר צרכני החשמל ומקשים על חברת החשמל את בעיית התזרים הקשה, הקיימת לה כבר עכשיו, בשל המצוקה - - -
כרמל שאמה-הכהן: עד לפה הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: את זה אני כבר לא מבין.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה קשור לתזרים של חברת החשמל?
אמיר אדרי: כי במידה ואנחנו מקנים עכשיו הנחות נוספות – אנחנו בעצם מקטינים את ההכנסות של חברת החשמל עד ליום בו רשות החשמל תעלה את התעריף.
אמיר אדרי: זה יוצר פער תזרימי עבור חברת החשמל במידה וההנחות יהיו בהיקף גדול.
כרמל שאמה-הכהן: עד שרשות החשמל תעלה את התעריף?
כרמל שאמה-הכהן: לפי חוק משק החשמל, רשות החשמל יכולה בכל מועד לחשב תעריפים חדשים.
אמיר אדרי: נכון, אבל זה לא קורה בצורה מידית.
אמיר אדרי: בתקופה הזאת אנחנו מתמודדים עם בעיה תזרימית חריפה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אתן לך פה Delay.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה מה שמפריע לך לתזרים של חברת החשמל אתן לך זמן של חודש או שהם יגידו כמה הם צריכים, שבו לא תינתן ההנחה – אז באותו חודש האוכלוסיות האלה לא יקבלו הנחה כדי שלא נפגע בתזרים של חברת החשמל, תסתכל יותר רחוק.
אמיר אדרי: אני מציג את הבעיה האפשרית, אני מציג את העובדות: זאת אחת הבעיות שעלולות להיווצר במידה וניתן פה הנחה גדולה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה פתירה בוודאות.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה רואה פה בעיה קשה – אני לא רואה פה בעיה קשה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שלא צריך להתייחס אליה.
אמיר אדרי: אם אנחנו דוחים את זה למספר חודשים – יכול להיות שאנחנו פותרים את הבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: למה מספר חודשים?
אמיר אדרי: מעבר לזה, כמו שצינתי, לא נעבוד בצורה נכונה אם לא נתמקד באוכלוסיות שכיוונו אליהם מלכתחילה.
אמיר אדרי: יש להתמקד, יש לבדוק – אפשר לדבר עם רשות החשמל וחברת החשמל – איך אפשר לאתר את האנשים שתכננו לתת להם את ההטבה מלכתחילה.
אמיר אדרי: אנחנו מוותרים עליהם ומקצים כאן הטבות לאוכלוסיות נוספות.
אמיר אדרי: אפשר לעשות מסע פרסומי כלשהו, אפשר לנסות להכניס את זה לחשבונות החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: מאז שנת 2007, מאז התיקון שמאפשר סבסוד חשמל לאוכלוסיות האלה שום דבר לא נעשה או לא גרם לאנשים האלה לרוץ ולקבל את ההטבות, לאלה שלא מקבלים.
דרורה ליפשיץ: יש אוכלוסיות שנוספו רק בשנה האחרונה, צריך לזכור, ב-2011 - - -
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל הן שוליות.
כרמל שאמה-הכהן: נוספו נרדפי הנאצים - - -
דרורה ליפשיץ: נכים וניצולי שואה.
כרמל שאמה-הכהן: המספר שלהם מאוד קטן.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא שמעתי על שום מגמה דרמטית שמצריכה אותי לחשוב לקחת טווח ביטחון יותר גדול.
כרמל שאמה-הכהן: כל טווח ביטחון שאנחנו לוקחים מונע ממשפחה מסכנה או מאדם מסכן את הסבסוד של החשמל – זה המחיר.
כרמל שאמה-הכהן: הביטחון שלנו להרגיש שאנחנו יותר בטוחים שחס וחלילה לא צריך לעשות תיקון של חוק או השר – אני לא יודע מי יהיה השר ב-2013 – או ועדה שיצטרכו לקבל החלטה קשה שתגיד: אנחנו מצמצמים.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל הסתברות מאוד נמוכה, היום בוודאות אנשים לא יקבלו עזרה – לא נראה לי שההחלטה מקובלת.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני לוקח את ההתנהלות של הממשלה – לא משנה איזה משרד – בארבע-חמש האחרונות, גרמנו עוול לאנשים.
כרמל שאמה-הכהן: אם 120 אלף משפחות לא קיבלו את הסבסוד הזה שנקבע בחוק אז מה עשינו?
כרמל שאמה-הכהן: בשביל מה אנחנו פה?
אמיר אדרי: אני מסכים אתך שהמדינה לא פעלה מספיק בנחישות בנושא הזה.
אמיר אדרי: עם זאת, אפשר להפיק לקחים ולראות איך אפשר להתמקד באוכלוסייה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: אמיר, לפי התאוריה הייתי אומר לך בוא נמצא עד המכסה אחרונה, ניתן עזרה, כמה שאפשר, לכמה שיותר אנשים מסכנים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שיכול להיות גידול אז ניקח טווח ביטחון.
כרמל שאמה-הכהן: לא 10% שזה טווח ביטחון מופרז, ניקח 20%, 30%.
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה צריך יותר?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה מגמות שאנשים יתחילו לרוץ ברחובות ולחפש את הסבסוד הזה.
כרמל שאמה-הכהן: כל האנשים האלה עסוקים כנראה יותר מדי בצרות שלהם או מנותקים מהמציאות ולא מקבלים את הסיוע שמגיע להם.
לאה ורון: במיוחד שאדוני מדבר על הוראת שעה עד 2013.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך עד 2013.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר לך שאני כובל אותך מעתה ועד ועולם.
כרמל שאמה-הכהן: ב-2013 קבענו פגישה נוספת בכל מקרה, צריך יהיה להאריך את הרישיון של חברת החשמל שוב, ואז נעשה חשבון.
דרורה ליפשיץ: עדיין אנחנו חושבים שגם לכל קבוצה שתקבע פה, אפשר למצוא את הפתרון במסגרת הרחבת ההגדרה בתקנות.
דרורה ליפשיץ: פתרון יותר טוב מהוראת שעה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו זמן לתקנות.
דרורה ליפשיץ: אפשר לעשות אותן ביום.
כרמל שאמה-הכהן: את יכולה לעשות אותן ביום?
דרורה ליפשיץ: אין בעיה לעשות תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה, אני מוכן לחכות.
כרמל שאמה-הכהן: מה שנסכם פה ותעבירו בתקנות, אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: בטוח שתביאי ביום?
דרורה ליפשיץ: אנחנו נעשה את כל המאמצים להביא - - -
אתי בנדלר: אני רוצה לברר: מקולו ומטון הדיבור של היושב-ראש, אני מניחה שההוראה שלו היא שעד שהיושב- ראש לא יראה את התקנות – הצעת החוק לא תונח, האומנם?
דרורה ליפשיץ: תמיד אפשר להוסיף את הסעיף הזה בחקיקה ראשית.
דרורה ליפשיץ: תמיד אפשר להוסיף.
דרורה ליפשיץ: אנחנו כבר הבנו את הקשר.
דרורה ליפשיץ: תאמינו לנו שהבנו את זה כבר בימים האחרונים.
דרורה ליפשיץ: כיוון שאפשר לתקן את זה, לדעתנו, דרך תקנות ובכל מקרה אפשר תמיד להוסיף את זה בחוק, אז אם מחכים עד מחר, ונצליח להכניס את זה בתקנות – מה טוב.
דרורה ליפשיץ: אם לא – זה יכנס במסגרת החקיקה.
אתי בנדלר: עכשיו השאלה היא מה צריך להיכנס לתוך החוק או התקנות.
דרורה ליפשיץ: צריך להחליט על הקבוצות.
דרורה ליפשיץ: מבחינתנו זה הגדרת קבוצת הזכאים.
דרורה ליפשיץ: צריך להחליט מי הן הקבוצות.
מיכאל מקייה: אני מסכים.
מיכאל מקייה: עדיף להכניס את זה בתקנות.
מיכאל מקייה: הגדרת קבות הזכאים חייבת להיות ברורה כי פה, עמדת משרד האוצר כפי שהוצגה לוועדה, היא עמדה שאומרת שהולכים על הפוטנציאל.
מיכאל מקייה: אם הולכים על הפוטנציאל – אין מקום להרבה משחקים כי יש עוד 14 אלף זכאים ואז אפשרות הרחבת הזכאים היא מאוד מצומצמת.
מיכאל מקייה: מה שאומר כבוד יושב-ראש הוועדה זה שצריך ללכת על "בפועל" ולתת טווח ביטחון, כי בפועל לא כולם יממשו, וגם אם יממשו – לא יממשו 100%.
מיכאל מקייה: אלו שתי תפיסות עולם שונות ומנוגדות ולכן צריך, קודם כל, לנסות להכיל את שתי התפיסות האלה כדי להגדיר את קבוצת הזכאים.
כרמל שאמה-הכהן: אלו לא תפיסות עולם שונות לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי אומר לך שאם זה היה על המשכורת של האנשים, להפעיל את תפיסת העולם הזו – אנשים היו מפעילים את תפיסת העולם המלאה.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לקחת מינימום סיכון מחושב.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא שלסיכון הזה אין מחיר – יש לו מחיר: אנשים לא מקבלים את ההטבה.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו יגיד לי לתת רטרואקטיבית, אז שיתחייב האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה, אני מוכן לבחון את זה: בסוף כל שנה יחזירו אחור.
כרמל שאמה-הכהן: גם אין לי בעיה שנבדוק אחרי שנראה כמה הצטרפו וכמה רצו.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש גם כי במידה וניתן הנחה לכמות אוכלוסייה גדולה, נגיד 100 אלף אנשים, אנחנו גם מייקרים את תעריף החשמל.
אמיר אדרי: כי אין ארוחות חינם.
אמיר אדרי: זה פשוט סבסוד צולב.
כרמל שאמה-הכהן: למה קבעת 1.5%?
אמיר אדרי: זה לא אנחנו קבענו.
אמיר אדרי: את זה הממשלה קבעה.
כרמל שאמה-הכהן: באה הממשלה, אחרי תהליך מסודר, אחרי ועדת שרים לחקיקה - - -
אמיר אדרי: להבנתי הכלכלית, זה בכלל לא נכון לסבסד אוכלוסייה חלשה באמצעות תעריף החשמל, כי מי שצורך יותר חשמל הוא לא בהכרח יותר עשיר.
אמיר אדרי: יש גם הרבה מפעלים והרבה גורמים מסחריים שעובדים פה וזה לא בהכרח נכון לסבסד באמצעות החשמל, זה דווקא מעוות את המחירים וזה לא מגלם את העלות הנכונה.
אמיר אדרי: הדרך הנכונה לעזור לאוכלוסייה החלשה זה בדלת הקדמית, קרי: תקציב.
אמיר אדרי: באמצעות תעריף החשמל זו לא הדרך הכלכלית הנכונה, אבל זה החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני מוזמן לבטל את הסעיף בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: שר האוצר רוצה לבטל את הסעיף בחוק?
כרמל שאמה-הכהן: או חוק או לא חוק, אנחנו נמצאים פה בבית המחוקקים, או שיש חוק או שאין חוק.
אמיר אדרי: אני אמרתי את דעתי הכלכלית.
אמיר אדרי: זה החוק ואלו העובדות.
כרמל שאמה-הכהן: לא פעלתם: האוצר לא הביע עמדה ולא הביע רצון ואפילו לא ניסה - - -
אמיר אדרי: אנחנו התנגדנו לנושא הזה בשעתו.
אתי בנדלר: בפשרה אתכם נקבעה פשרה של 1.5%.
כרמל שאמה-הכהן: היא הייתה פה, אני לא הייתי.
אמיר אדרי: זה היה על מנת ליצור מגבלה כלשהי, לתחום את ההנחות בגבול מסוים.
אתי בנדלר: הפשרה של חבר הכנסת לשעבר ושר הרווחה היום, משה כחלון.
דרורה ליפשיץ: בכל מקרה, אם לא תהיה הסכמת האוצר – לא נוכל להביא את זה בתקנות כי היום, לפי התקנות, נדרשת הסכמת שר האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: יש גם בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: תוך כדי הדברים, הבנתי שהתקנות האלה לא בשליטת ועדת כלכלה.
דרורה ליפשיץ: אנחנו יכולים להראות אותן.
כרמל שאמה-הכהן: את זה הבנתי, זה ברור.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה היא בעוד חודש, נניח, "ישראל ביתנו" יפרשו בגלל המריבה על כושר ההשתכרות לדיור, נניח, וישר האוצר הנוכחי יהפוך להיות – לא יודע – שר האנרגיה - - -
לאה ורון: יתפנה משרד החוץ.
לאה ורון: בקונסטלציה שאדוני מצייר יתפנה משרד החוץ.
כרמל שאמה-הכהן: הכול ההיפותטי לגמרי, בעקבות דוח של מבקר.
כרמל שאמה-הכהן: שר האוצר הזה באמת בא בגישה שמר אדרי מציג: מי שקשה לו – קשה לו.
דרורה ליפשיץ: בתיאוריית הקונספירציה, גם השרים הנוכחיים יכולים לתקן את - - -
כרמל שאמה-הכהן: בגלל זה אני רוצה ללכת פה על קרקע מוצקה עד ל-31 בדצמבר 2013.
כרמל שאמה-הכהן: לכן לא הייתה לי בעיה עם מי שחותם על זה: המליאה או השר או הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: לא הקרדיט הוא הבעיה פה אלא הוודאות.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא חושד באף אחד, אבל אני מבין שאין התלהבות גדולה מהסבסוד הזה, שיגידו שאולי הקילוואט שעה יתייקר בעוד אגורה או חצי אגורה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן שיפנו את כל זה אלי, שיגידו: יו"ר ועדת כלכלה עמד על זה לייקר לכל אזרחי ישראל בשביל אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין לממשלה, כמובן, יש זכות להסתייג ממה שאנחנו נכניס פה ולהפיל את זה במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: נעמוד במליאה, להסביר, לנמק ולהפיל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו כרגע מסלול אחר.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, בואו נקבע את הקבוצות ואחרי זה נקבע את המנגנון.
כרמל שאמה-הכהן: הבטחת הכנסה של זוג שני ילדים זה 18 אלף - - -
לאה ורון: איפה אתה קורא?
כרמל שאמה-הכהן: נעשה חשבון גס.
כרמל שאמה-הכהן: הנכים מקבל שר"מ – מר אדרי, אתה אומר שזה לא מסלול חיצוני?
לאה ורון: מה זה שר"מ?
אתי בנדלר: שירותים מיוחדים.
אמיר אדרי: לא, אנחנו רוצים את זה באמצעות תעריף החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אומרת שהסיכום שמישהו פה הציג לא קיים?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אנחנו לא טועים?
אמיר אדרי: מה הסיכום?
כרמל שאמה-הכהן: אמרו לנו שלממשלה יש סוג של החלטה שהקבוצה הזאת תתוקצב בלי קשר ל-1.5%, לא יודע מאיזה תקציב.
מיכאל מקייה: זאת עמדה עקבית של משרד האוצר, זה בסדר.
מיכאל מקייה: בעיקרון, לא אמור להיות סבסוד צולב במסגרת משק החשמל, אבל אם כבר צריך לסבסד – אז עדיף באמצעות סבסוד צולב, זה קבוע, זה בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אחרי זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש החלטה כזאת?
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאני שואל.
אמיר אדרי: יש החלטה שהם ייכנסו.
אמיר אדרי: אנחנו מעוניינים להכניס אותם למסגרת הקיימת.
אמיר אדרי: אני אומר שוב: להבנתי הכלכלית זה לא נכון.
אמיר אדרי: עם זאת, במסגרת החוק, במסגרת העובדות - - -
לאה ורון: אתם מדברים על אוכלוסייה של 10,000 נכים?
כרמל שאמה-הכהן: הוא דיבר על 7,600.
כרמל שאמה-הכהן: 175% – אלו הנכים שצריכים, שזקוקים, לסיוע כל היום.
מיכאל מקייה: צריך להיות עקביים.
מיכאל מקייה: אם אתם קובעים לגבי מקבלי שר"מ 175% – אז צריכים להיכנס גם הקשישים הסיעודיים באופן מלא, שלא מקבלים היום.
שי סומך: הם באותו מצב תפקודי, פחות או יותר.
אתי בנדלר: איך הם מוגדרים, הקשישים הסיעודיים?
כרמל שאמה-הכהן: יש להם חשבונות חשמל בכלל?
שי סומך: בטח.
שי סומך: הם כולם בבית, זה ברור, כי בהגדרה - - -
כרמל שאמה-הכהן: מר אדרי מהאוצר, לקשישים הסיעודיים יש חשבונות חשמל על שמם?