GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מקייה: שר האנרגיה והמים.
מיכאל מקייה: זה השר הרלוונטי.
מיכאל מקייה: אנחנו נעביר לו את הנתונים שנקבל מחברת החשמל, בהתייעצות עם הרשות.
מיכאל מקייה: ככה זה עובד.
אמיר אדרי: זה לא בטוח שזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא תהיה לו ברירה.
כרמל שאמה-הכהן: כי אם לא זה – מישהו אחר יוכל לעתור נגדו.
כרמל שאמה-הכהן: עבר את האחוז – הוא יצטרך לבטל את זה בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: תבנה לי את זה איך שאתה רוצה.
אתי בנדלר: אפשר אחרת: זה יבוטל אם יסתבר לשר שהייתה חריגה מ-1.4% שבחוק.
אתי בנדלר: ההטבה הזאת תתבטל.
כרמל שאמה-הכהן: כי כבר תהיה סתירה לחוק.
אתי בנדלר: והודעה על כך תפורסם על-ידי השר ברשומות.
כרמל שאמה-הכהן: לא תהיה לו אפשרות אחרת.
דרורה ליפשיץ: צריך בעצם להטיל חובה לעשות חשבון כזה של ההנחות לקראת סוף השנה.
כרמל שאמה-הכהן: יש את המאזן.
כרמל שאמה-הכהן: רשות החשמל נותנת את הנתון הזה בשנייה.
דרורה ליפשיץ: בסדר.
דרורה ליפשיץ: אתם תפרסמו את זה, ועל הבסיס הזה - - -
מירב יוסף: אנחנו נעביר אליכם.
מירב יוסף: לא נפרסם, נעביר אליכם.
לאה ורון: בכל שישה חודשים הקבוצה האחרונה תכנס שוב למקבלי הנחה ככל שהנתון יצדיק את זה ואז השר לא צריך - - -
אתי בנדלר: אבל כל הסיפור זה עד 2013 אז אין מה לעשות את זה.
לאה ורון: אני גם חושבת שאין אבל הם לא רוצים להיות במצב שמעמידים את השר - - -
אתי בנדלר: אני חושבת שאם נוכח השר בחודש נובמבר 2012 - - -
כרמל שאמה-הכהן: למה נובמבר?
אתי בנדלר: כי הוא צריך לבטל את זה מינואר.
אתי בנדלר: מתי הוא יעשה את הבדיקה?
כרמל שאמה-הכהן: לא, אין לו בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול לעשות את זה גם אחרי 31 בדצמבר, כשיש את הנתון הסופי.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא חייב לבטל לכל השנה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם אותה קבוצה עדיין תקבל בינואר 2013, זה בסדר, לא קרה כלום, ובלבד שהוא יחזור לטווח שלו.
אתי בנדלר: אבל זה לא יהיה חודש כן, חודש לא, או שכן?
דרורה ליפשיץ: אחת לכמה זמן הרשות יכולה לפרסם את הנתונים?
מירב יוסף: בהתאם לדוחות מחברת החשמל.
ישראל מובשוביץ: אנחנו יכולים לעשות את זה בכל תקופה שתפצו, תמיד ב- Delayשל כמעט חודשיים.
ישראל מובשוביץ: אבל אני יכול לעשות את גם באמצע השנה, יכול לעשות את זה כל רבעון, לא רק בסוף השנה.
דרורה ליפשיץ: אז אולי כדאי כל רבעון.
ישראל מובשוביץ: מה שהמשרד יבקש – זה תקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא משנה באיזו נקודת זמן.
כרמל שאמה-הכהן: בכל נקודת זמן – זה לא חייב נקודת מבחן – שעובר 1.4% לשר תהיה את הסמכות להחריג את הקבוצה.
כרמל שאמה-הכהן: הליך אוטומטי.
כרמל שאמה-הכהן: לא רק נקודת מבחן אחת – מתי שזה לא יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: נכון שאתה יודע שזה לא יקרה?
אמיר אדרי: אני לא שמח מההליך באופן כללי.
כרמל שאמה-הכהן: זה משהו אחר, יש לנו הבדלים בהשקפת עולם.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אתה יודע שזה לא יקרה, נכון?
כרמל שאמה-הכהן: לא נגיע ל-1.4%.
אמיר אדרי: אי אפשר לדעת.
כרמל שאמה-הכהן: חוץ מדבר אחד, אי אפשר לדעת כלום.
אמיר אדרי: אם הפרויקט של מירב יהיה פרויקט מאוד מצליח – נעמוד בפני מציאות שונה.
אמיר אדרי: אבל בסדר, המנגנונים האלה מפחיתים את הסיכון.
אמיר אדרי: זה נכון.
אתי בנדלר: רגע, אני רוצה - - -
דרורה ליפשיץ: עכשיו, לצורך הוכחת הזכאות, נצטרך עדיין לראות איזה - - -
דרורה ליפשיץ: למשל, ילד.
דרורה ליפשיץ: על איזה מקום צרכנות ילד יקבל?
דרורה ליפשיץ: אם הוא לא גר עם שני ההורים שלו – זאת אומרת, צריך לקבוע לזה הוראות אופרטיביות.
דרורה ליפשיץ: הכנסנו ילד שהוא לא צרכן.
כרמל שאמה-הכהן: הילד הנכה?
כרמל שאמה-הכהן: איך זה עובד עם ילד נכה?
כרמל שאמה-הכהן: מי תעודת הזהות שלו שמייצגת אותו מול חברת החשמל?
כרמל שאמה-הכהן: של האבא או של האימא?
דרורה ליפשיץ: תלוי עם מי הוא גר.
כרמל שאמה-הכהן: מי שמקבל את הבטחת ההכנסה.
אמיר אדרי: מי שמקבל את הקצבה.
דרורה ליפשיץ: מקבל הקצבה עבור הילד.
אתי בנדלר: זה יכנס לחוק?
דרורה ליפשיץ: אני חושבת שנצטרך לקבוע, או בחוק או בתקנות.
דרורה ליפשיץ: נצטרך לראות איך אנחנו עושים את זה הכי פשוט ביום-יומיים הקרובים.
אתי בנדלר: ובכן: הסתבר על פי דוחות רבעוניים של חברת החשמל כי ברבעון כלשהו הייתה חריגה מ-1.4% האמורים בסעיף הזה בחוק, יבטל שר האנרגיה והמים את הזכאות להטבה לקבוצה הרביעית שהיא "משפחות עם ארבעה ילדים ויותר, המקבלות הבטחת הכנסה".
דרורה ליפשיץ: זה לאותה קבוצה.
דרורה ליפשיץ: אם תהיה חריגה נוספת אז זה לקבוצה הבאה בתור.
כרמל שאמה-הכהן: כן, לפי סדר העדיפות.
אתי בנדלר: אני לא יודעת מה הסדר של הקבוצות.
כרמל שאמה-הכהן: הקבוצה השנייה שלאחריה תבוטל זו קבוצת החד-הוריות.
אתי בנדלר: זו הקבוצה הרביעית.
כרמל שאמה-הכהן: שתי הקבוצות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם מספיק ביטול של קבוצה אחת – הוא מבטל רק אחת.
דרורה ליפשיץ: נכון.
מירב יוסף: אם רוצים שזה יהיה ממש אופרטיבי אז באמת לסגור עם הביטוח הלאומי את הנושא של היידוע, כי הביטוח הלאומי הוא זה ששולח את המכתבים.
מירב יוסף: בפעם שעברה, בשנת 2007, כשזה עבר, לא היו מכתבים מהביטוח הלאומי ורק בעקבות - - -
כרמל שאמה-הכהן: צריך לקבוע את זה בחוק או מספיק לסגור את זה עם השר או עם המנכ"ל שם?
מירב יוסף: אני לא יודעת אבל הנושא של היידוע - - -
כרמל שאמה-הכהן: הנושא של היידוע, שהביטוח הלאומי צריך ליידע את הזכאים?
שרי בכר: הנוהל כיום, לפחות לגבי קשישים מקבלי השלמת הכנסה, זה שהביטוח הלאומי שולח להם מכתבים, לפי הקבצים, שאומרים: דע לך שיש לך את הזכות לקבל ככה וככה, האם אתה מסכים שנעביר.
שרי בכר: זה נעשה לצורך ההגנה על הפרטיות שלהם, כדי לא לעבור על חוק הגנת הפרטיות אנחנו אומרים להם שיש להם זכויות ובמידה והם רוצים שהפרטים יועברו - - -
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא מעבירים את הפרטים עד שאני לא אומר לכם תעבירו?
שי סומך: להפך, ברירת המחדל היא שמעבירים אלא אם כן מתנגדים.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להודיע שלא להעביר, הבנתי.
שרי בכר: מעבירים אלא אם כן מודיעים לנו שהם מתנגדים.
שרי בכר: זה נעשה לצורך הגנת הפרטיות.
שרי בכר: על הביטוח הלאומי לא חלה חובה – רק כדי לסבר את האוזן – אלו לא הטבות שביטוח לאומי נותן אז הביטוח הלאומי לא צריך ללכת ולאתר ולהגיד לאותם אנשים שהם זכאים להטבות האלה.
שרי בכר: זה התפקיד של חברת החשמל.
ישראל מובשוביץ: לא, לא, סליחה.
ישראל מובשוביץ: אני מאוד שמח – אני רוצה לדעת, כבוד היושב-ראש, מי הלקוח של הדיון הזה?
ישראל מובשוביץ: לדעתי, הלקוח של הדיון הזה זה האזרח שמגיע לו, לשם כך אני מבקש את שיתוף הפעולה של כל הגופים הממשלתיים שיכולים לעזור לי ליישם את ההחלטה הזאת - - -
שרי בכר: שיתוף פעולה יהיה.
שרי בכר: אנחנו מעבירים - - -
כרמל שאמה-הכהן: רגע, תפסיקו להתווכח.
ישראל מובשוביץ: לי אסור.
ישראל מובשוביץ: אם קיבלתי שם של אזרח, אסור לי להתכתב אתו סתם ככה.
ישראל מובשוביץ: ההתכתבות צריכה להיות באמצעות הביטוח הלאומי.
ישראל מובשוביץ: בכל רגע נתון, על חשבוני – ימומן על-ידי הרשות – הרי זה כסף קטן - - -
כרמל שאמה-הכהן: עזוב את זה, עזוב את זה.
ישראל מובשוביץ: על חשבוני, לייצר פניות ללקוחות, לתת אותן ביד לביטוח הלאומי כדי שישלחו ללקוח ויגידו לו: נמצאת זכאי על פי חוק, על פי תקנה, על פי החלטת ועדת הכלכלה - - -
כרמל שאמה-הכהן: איך עשיתם את זה עד היום?
ישראל מובשוביץ: זה מה שנסינו לעשות מעת לעת.
ישראל מובשוביץ: זה לא תמיד הולך כי לביטוח הלאומי יש אג'נדה מקצועית משלו.
ישראל מובשוביץ: אם רוצים לתרום לזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי על מה אתם רבים.
כרמל שאמה-הכהן: באמת שלא.
שרי בכר: גם אני לא הבנתי.
לאה ורון: מי ישלח את המכתבים.
ישראל מובשוביץ: אני לא יכול להודיע, אני לא מכיר אותו.
כרמל שאמה-הכהן: תנו לי את המכתבים, אני אודיע: רבותי האזרחים, סידרתי לכם הנחה...
מירב יוסף: הרעיון הוא לא רק הזכאות בביטוח הלאומי.
מירב יוסף: כדי לקבל את ההנחה בתעריף החשמל אתה צריך להיות צרכן רשום של החברה, אז חייבת להיות התאמה בין הרשימות של הביטוח הלאומי לבין הרשימות של - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז מי שרשום בחברת החשמל, אז בהגדרה כבר יקבל בהעברה אוטומטית.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא רשום – הם צריכים להניע אותו.
מירב יוסף: אבל אלה בדיוק ה-40 אלף שחסרים לי היום.
מירב יוסף: אני מדברת על מקבלי הבטחת הכנסה שחסרים לי כי הם לא רשומים אצל - - -
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, יכול להיות שהם יידעו בן אדם.
כרמל שאמה-הכהן: אדם לא מחליף את השם, לא רוצה להחליף את השם, יש כל מיני דברים.
מירב יוסף: נכון, אז הוא לא יקבל את ההנחה.
ישראל מובשוביץ: אנחנו עושים את זה בתהליך מאוד רך, לא מקשים.
כרמל שאמה-הכהן: עד היום אני לא מקבל את חשבון הטלפון בבית שמגיע לחבר כנסת כי לא החלפתי את השם של המנוי כבר שלוש שנים.
מירב יוסף: אבל אם יספרו לך שיש הנחה בתעריפים - - -
כרמל שאמה-הכהן: חשבון מלא.
כרמל שאמה-הכהן: מגיע לי החזר של 100%.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתם רוצים לגמור את זה?
כרמל שאמה-הכהן: מה ההצעות שעומדות על השולחן.
שרי בכר: אני יכולה להגיד מה המצב כיום: הביטוח הלאומי מעביר את קובצי המידע לגבי הזכאים אצלו לגמלאות השונות, לחברת החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם מחזירים לכם קובץ של אלו שלא מאותרים, שזכאים אבל לא קיימים אצלם – מה אתם עושים עם הקובץ הזה?
שרי בכר: אדוני מבקש שהביטוח הלאומי יאתר את הזכאים?
כרמל שאמה-הכהן: לא יאתר.
כרמל שאמה-הכהן: אתם מכירים אותו.
כרמל שאמה-הכהן: את העברת להם 100 אנשים בקבוצה מסוימת, הם מצאו 90 שמוגדרים אצלם כלקוחות ויש 10 לקוחות שלא מוצאים אותם, הם לא מוצאים אותם כלקוחות.
כרמל שאמה-הכהן: למה שלא תשלחי להם מכתב ותגידי להם שהם זכאים?
שרי בכר: אדוני, אני באמת לא יודעת, אם בכלל, ומה עמדת מנהלת המוסד לדבר כזה וכיצד זה נעשה כיום.
כרמל שאמה-הכהן: זה חייב להיות בחוק או שאפשר לסגור את זה מול ההנהלה שם?
דרורה ליפשיץ: אז יצטרכו הוראות של הוכחת זכאות, אנחנו לא נמלטים מזה.
כרמל שאמה-הכהן: הוכחת זכאות?
דרורה ליפשיץ: זאת בעצם המשמעות.
דרורה ליפשיץ: הוכחת זכאות של אנשים.
כרמל שאמה-הכהן: הם נותנים את הקובץ המלא.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא מנוי – לא מקבל.
דרורה ליפשיץ: לא יכולים לתת את הקובץ בלי שיש אופציה לאזרח להגיד שהוא לא רוצה.
שרי בכר: הקובץ נמסר לחברת החשמל אחרי שנשלח לאזרח והוא מביע התנגדות להעביר את המידע שלו.
שרי בכר: מי שלא מביע התנגדות – הקובץ עובר.
כרמל שאמה-הכהן: זאת לא הוכחת זכאות.
דרורה ליפשיץ: ההוראות האלה כתובות היום בתקנות הוכחת זכאות שמתייחסות לאוכלוסיות מסוימות.
דרורה ליפשיץ: צריך להרחיב את התקנות האלה גם ביחס לאוכלוסיות החדשות שמתווספות עכשיו, בהתאם לסיכום הדיון.
דרורה ליפשיץ: את זה נצטרך לעשות בדרך של תיקון תקנות כדי שההסדרה הזאת תחול, אלא אם קובעים את כל ההסדר הזה בחקיקה ראשית.
ישראל מובשוביץ: בלי להיות עורך דין, מה שהיה בפעם הקודמת, אחרי שהכנסת חוקקה את החוק, ישב צוות ברשות משרד האנרגיה והמים והיו שותפים בו רשות החשמל, הביטוח הלאומי וחברת החשמל וקבעו את התקנות הפרטניות, באיזו צורה בדיוק יבוצעו - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא בחקיקה – בתקנות.
ישראל מובשוביץ: לטעמי, גם פה צריך לעשות את זה.
ישראל מובשוביץ: אחרי שאתה חוקקת את החוק, להשאיר לצוות המקצועי שיקבע את התהליך.
משה בר: לפי דעתי, לא חברת החשמל צריכה לעשות את זה אלא הביטוח הלאומי היות שיש להם את כל הנתונים על כל אחד ואחד, מאל"ף ועד ת"ו, כולל השר"מ, כולל הניידות – הכול מתרכז בביטוח הלאומי.
שרי בכר: אדוני, אני אומרת שוב – זאת לא עמדת מנהלת המוסד לעניין הזה – אבל אני אומרת שאנחנו מעבירים את הקבצים עם הנתונים של האנשים לחברת החשמל.
שרי בכר: חברת החשמל היא זו שנותנת את ההטבות.
שרי בכר: א אנחנו נותנים להם את המידע שמצוי אצלנו, למה זה צריך לחזור אלינו כדי שאנחנו נאתר את האנשים?
שרי בכר: הרי חברת החשמל היא זו שצריכה לאתר אותם ולדאוג לכך שיקבלו את ההטבה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אין להם את מי לאתר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אנשים הם לא צרכנים שלהם, שנמצאים בקובץ אצלך, את מי הם יאתרו?
כרמל שאמה-הכהן: הם לא לקוחות שלהם.
לאה ורון: אז מה זה יעזור - - -
שרי בכר: אז מה זה יעזור שאנחנו נאתר אותם?
כרמל שאמה-הכהן: את פונה לגברת כהן מחדרה, שמופיעה אצלך בקובץ ולא מופיעה אצלם בקובץ כלקוחה, ואומרת לה: דעי, אם את צרכנית של חברת החשמל והחשבון יהיה על שמך, את זכאית להטבה.
שרי בכר: את זה אנחנו עושים עוד בשלב הראשוני, כשאנחנו שולחים - - -
שרי בכר: אני מוכנה לבדוק את זה בשלב המעשי.
לאה ורון: כדי שהיא תהיה מודעת לכך שאם היא תשנה פרט זה או אחר בפרטים שלה – אולי בפרטים האישיים, אולי בכתובת – אז היא תהיה זכאית.
לאה ורון: יש איזושהי בעיה במסירת הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: היא גרה בבית שהאח שלה נתן לה, כי הוא בחו"ל.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יודע שמצבה קשה.
כרמל שאמה-הכהן: חשבון החשמל עדיין על שמו.
כרמל שאמה-הכהן: את העברת את הקובץ שלה והם לא מזהים אותה, הם מזהים את האח שגר בניו-יורק.
כרמל שאמה-הכהן: את אומרת לה: דעי לך שאם תעשי את הפעולה הזו, תקבלי הנחה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אינטרס שלכם, אתם משרתים את האנשים האלה.
שרי בכר: הבנתי.
שרי בכר: אני מבינה את האינטרס.
שרי בכר: אני לא יכולה לתת תשובה חד-משמעית עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא הרבה מכתבים, באמת זה לא הרבה מכתבים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה אנשים הכנסנו בסך הכול?
לאה ורון: מדובר באוכלוסיות שהביטוח הלאומי מתכתב איתן ממילא.
לאה ורון: כל מה שהם צריכים לעשות זה להכניס - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני באמת יכול לעשות את זה מ"קשר לבוחר".
כרמל שאמה-הכהן: תביא לי את זה ואני אעשה את זה, באמת.
כרמל שאמה-הכהן: לא יישארו רבים.
כרמל שאמה-הכהן: מה אחוז הלא מאותרים?
כרמל שאמה-הכהן: כמה הנפל?
כרמל שאמה-הכהן: 30 אלף?
כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, כמה חברי כנסת נוציא את זה מה"קשר לבוחר" שלנו, אם יש לכם בעיה עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה לא יודעת להוציא 40-30 אלף מכתבים?
ישראל מובשוביץ: כדי שלא יירשם בפרוטוקול מספר שגוי: לשלושת הקטגוריות – 48 אלף.
כרמל שאמה-הכהן: ההוראות ברורות?
אתי בנדלר: אחרי שקבענו את האוכלוסיות: הסתבר, על-פי דוחות רבעוניים של חברת החשמל, כי ברבעון כלשהו הייתה חריגה מ-1.4% בסעיף, יבטל שר האנרגיה והמים את הזכאות להטבה לאותה קבוצה.
כרמל שאמה-הכהן: לפי הצורך, במידת הצורך.
אתי בנדלר: מה זה במידת הצורך?
אתי בנדלר: הסתבר שהייתה חריגה.
כרמל שאמה-הכהן: לא את שתיהן בבת אחת.
אתי בנדלר: הוא קודם מתחיל עם הקבוצה הראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: שזה יהיה ברור.
אתי בנדלר: עדיין נותר חריגה – עוברים לקבוצה הבאה אחריה.
לאה ורון: הוא מתחיל עם הקבוצה הרביעית או החמישית.
דרורה ליפשיץ: לפי סדרי עדיפויות.
אתי בנדלר: אמרנו שתוקף ההוראה עד 31 בדצמבר 2013.
אתי בנדלר: מה קורה אז?
אתי בנדלר: אז זהו.
אתי בנדלר: פעם אחת.
כרמל שאמה-הכהן: ממילא יצטרכו לבוא ולעשות או רפורמה בחברת החשמל או להביא חוק חדש.
דרורה ליפשיץ: תמיד אפשר לעשות תוספת לתוך הצעת חוק.
דרורה ליפשיץ: היינו בסרט הזה.
אתי בנדלר: הייתה לי עוד שאלה - - -
דרורה ליפשיץ: ויחולו תקנות הוכחת הזכאות שיתוקנו.
אתי בנדלר: אני מחפשת את סעיף ההסמכה.
דרורה ליפשיץ: זה סעיף 31א (ג).
דרורה ליפשיץ: זה סעיף ההסמכה: "השר בהתייעצות עם שר הרווחה".
אתי בנדלר: אז לא צריך, גמרנו.
אתי בנדלר: אני לא צריכה להוסיף.
דרורה ליפשיץ: אנחנו נכניס את זה לתוך הסעיף הזה.
אתי בנדלר: ברור שהכול יהיה במסגרת אותו סעיף, בוודאי.
אתי בנדלר: עכשיו הכול ברור.
כרמל שאמה-הכהן: בעד הצעת החוק – פה-אחד
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה התקבלה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: ניפגש בשמחות.
חמד עמאר: תודה רבה לחבר הכנסת עפו אגבאריה.
חמד עמאר: חבר הכנסת מג'אדלה, בבקשה.
גאלב מג'אדלה: מכובדי היושב ראש.
גאלב מג'אדלה: אני לא אחזור על הדברים שאמר חברי עפו אגבאריה.
גאלב מג'אדלה: מצוקת הדיור אצלנו היא כפולה ומכופלת.
גאלב מג'אדלה: אני לא מכיר ישוב יהודי אחד בלי תכנית מתאר.
גאלב מג'אדלה: אני מתקשה לזהות ישובים ערביים ביותר משתי ידיים, שיש להם תכנית מתאר עדכנית.
גאלב מג'אדלה: יש תכניות מתאר מלפני 20 שנה, 15 שנה.
גאלב מג'אדלה: לכן התופעה של בנייה לא מורשית – אני אומר לא מורשית ולא לא חוקית.
חמד עמאר: גם אני דוגל בשם "לא מורשית".
גאלב מג'אדלה: זה בניגוד למילים "לא חוקית".
גאלב מג'אדלה: בשום פנים ואופן הוא לא פעל בניגוד לחוק.
גאלב מג'אדלה: הבניה היא לא מורשית, כי האזרח בנה על הקרקע שלו ללא שום עבירה על החוק מלבד דבר אחד, שהקו הכחול של תכנית המתאר של הישוב שלו הוא לא עדכני, מתאים מלפני 20 שנה.
גאלב מג'אדלה: הוא נאלץ לבנות על קרקע שלו כאשר הוא לא זכאי לרישיון בנייה בגללה מדינה, בגלל משרד הפנים, בגלל הוועדה המחוזית, בגלל הוועדה המקומית, בגלל ראש העיר או ראש המועצה בישוב שלו, בגלל המהנדס של העירייה.
גאלב מג'אדלה: כולם לא פעלו ולא מילאו תפקידם כדי להבטיח לאזרח הזה לבנות את ביתו על קרקע שלו באופן מורשה ועל-פי חוק.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, ישנה בעיה נוספת וזה הנושא של בנייה רוויה.
גאלב מג'אדלה: זה דגל שהממשלה הניפה וחשבה שדרך הדגל הזה היא יכולה להתחמק מאחריותה לנושא הדיור בישוב הערבי.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נגד בנייה רוויה, אנחנו בעד בנייה רוויה, אבל בנייה רוויה מותאמת לצרכי הציבור הערבי.
גאלב מג'אדלה: לכן השילוב הזה , לא בנייה רוויה, לא תכנית מתאר, גם החלטות ממשלה שלא מאפשרות את נושא הדיור אלא להיפך, הדרת הישובים הערביים, בגלל כל זה אנחנו מבקשים לקיים היום את הדיון כאן.
גאלב מג'אדלה: אני וחבריי באים לנושא הזה בידיים נקיות, ביושר.
גאלב מג'אדלה: לנו יש עניין לקדם את הנושא עם הממשלה אם יש רצון לממשלה להתמודד עם הסוגיה.
גאלב מג'אדלה: הסוגיה היא סבוכה.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לך ללא שום ספק, בוודאות מוחלטת, שזאת הבעיה מספר אחת היום בישוב הערבי – תכניות המתאר.
גאלב מג'אדלה: בלי תכנית המתאר אין מקום לבנייה, אין אזור תעסוקה, אזור תעשייה.
גאלב מג'אדלה: בלי תכנית מתאר אי-אפשר לאשר הקמת בניית בית ספר.
גאלב מג'אדלה: בלי תכנית מתאר אתה לא יכול להבטיח מרחב ציבורי לאוכלוסייה.
גאלב מג'אדלה: תכנית המתאר, בה מתחיל ובה מסתיים יסודות הקמתו של הישוב הערבי.
חמד עמאר: תודה רבה לחבר הכנסת גאלב מג'אדלה.
חמד עמאר: אנחנו היינו אמורים לסיים ב-12:30 לכן אני מבקש לקצר, על מנת שנוכל לשמוע את נציגי הממשלה, משרד השיכון ומשרד האוצר.
חמד עמאר: אני לא יודע אם משרד הפנים הוזמן.
לאה ורון: לדעתי לא הזמנו את משרד הפנים.
חמד עמאר: משרד הפנים לא הוזמן ולכן בואו לא נתמקד בנושא של תכניות המתאר.
חמד עמאר: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.
חמד עמאר: כבוד היושב ראש, לפי הרשימה שבפניי, שהיתה גם בפניהם של חברי הכנסת סוויד וגאלב מג'אדלה שהגישו את הבקשה, 8 ישובים כלולים במה שנקרא "רשימת הישובים למתן סיוע בשכר דירה".
חמד עמאר: למען הסר ספק, אני לא כולל את הישובים בגולן.
חמד עמאר: כלומר, מדובר ב-8 ישובים למעט הגולן.
חמד עמאר: הישובים הם: באקה, ג'ת, ג'יסר א-זרקא, כפר יאסיף, פסוטה ושיבלי.
חמד עמאר: יכול להיות שיש עוד ישוב אחד אבל זה לא משנה הרבה.
חמד עמאר: אנחנו ציפינו שאחרי טרכטנברג, אחרי המחאה הציבורית, אחרי שעניין הדיור עלה כל-כך לכותרות ועלה הנושא של סיוע בשכר דירה וכולם המליצו ואמרו שצריך לעודד - פתאום אנחנו מקבלים מכה.
חמד עמאר: במקום לעודד את הדבר הזה, לעזור לאנשים, פשוט מבטלים עזרה שהיתה קיימת.
חמד עמאר: לכן אני קורא, ואני בטוח שעמיתיי יצטרפו לזה, שהקריטריון העיקרי למתן סיוע בשכר דירה, או אחד הקריטריונים העיקריים, הוא המצב הסוציו-אקונומי של הישוב.
חמד עמאר: דע לך שהרבה אנשים לא משתמשים בדבר הזה כי אין להם סיוע.
חמד עמאר: כלומר, אתה אומר למה רק 4%?
חמד עמאר: מה הסיפור הזה?
חמד עמאר: מה הקריטריון הזה?
חמד עמאר: אנשים לא יכולים לשלם דמי שכירות ושכר הדירה בכמה מהישובים הקטנים הוא מאוד גבוה וזאת בגלל המחסור בדיור.
חמד עמאר: אני חייב להתוודות שלפני 20 שנה התופעה הזאת היתה מאוד קטנה בחברה שלנו.
חמד עמאר: כלומר, לרוב אנשים קנו או בנו – בעיקר בנו.
חמד עמאר: כיום, בגלל הקשיים הכלכליים ובגלל מחיר הקרקע הגבוה והקשיים התכנוניים, אנשים נאלצים לחכות הרבה זמן ולכן הם הולכים לשכר דירה.
חמד עמאר: אני חושב שגם זה שאתם מדברים על בנייה – אדם שרוצה להתחתן ולגור בישוב שלו, אתם לא משאירים לו ברירה והוא בונה לפני שהוא מקבל את הרישיון.
חמד עמאר: אם הוא צריך לחכות לרישיון ולמועצות המקומות שיביאו את זה, הוא יזדקן בלי להתחתן ובלי להביא ילדים.
חמד עמאר: לכן המכשיר הזה הוא גם יעיל וגם עוזר.
חמד עמאר: בקיצור, אנחנו רוצים לא רק להחזיר את אלה שנגרעו – הישובים הנגרעים.
חמד עמאר: האחוז שלנו בישובים הנגרעים הוא מאוד גבוה, דרך אגב.
חמד עמאר: כלומר, יש פה רשימת הישובים למתן סיוע, ישובים ללא שינוי.
חמד עמאר: איפה אנחנו הכי הרבה?
חמד עמאר: בישובים הנגרעים.
חמד עמאר: בזה אנחנו רוצים להיות הכי פחות.
חמד עמאר: אנחנו רצים תוספת.
חמד עמאר: למשל, למה רהט לא כלולה?
חמד עמאר: למה ישובים לא חשובים - - -
ישראל שוורץ: רהט כלולה.
חמד עמאר: משרד השיכון, אחר-כך אתן לכם זכות דיבור.
ג'מאל זחאלקה: אם כבר נפתח הנושא הזה, אנחנו לא מסתפקים בהחזרת 24 הישובים שנגרעו אלא להוסיף עליהם לפי מפתח סוציו-אקונומי.
ג'מאל זחאלקה: אני נותן אתגר למשרד השיכון.
ג'מאל זחאלקה: אם נותנים סיוע בשכר דירה בישוב שלא משתמשים בזה הרבה, אדרבה.
ג'מאל זחאלקה: אם לא יצטרכו לא ישתמשו.
ג'מאל זחאלקה: אתה נותן לפי הצרכים.
ג'מאל זחאלקה: אם אין צורך, אנשים לא מקבלים.
עפו אגבאריה: השאלה למה זה צריך להיות המדד הסוציו-אקונומי של הכפר ולא של הבן-אדם?
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך מדד משולב.
חמד עמאר: אני מציע שנשמע את משרד השיכון.
חמד עמאר: חבר הכנסת טלב אלסאנע.
חמד עמאר: אני אבקש לקצר.
טלב אלסאנע: הדבר התמוה והמוזר, אדוני היושב ראש, הוא מהו הבסיס לסיווג שאנו עדים לו? על סמך מה?
טלב אלסאנע: איך קבעו?
טלב אלסאנע: מהם הקריטריונים?
טלב אלסאנע: למה אין שקיפות?
טלב אלסאנע: לא יעלה על הדעת שהישובים הערביים שתופסים מקום ראשון מבחינת אבטלה, מבחינת עוני, מבחינת צפיפות דיור, מבחינת מצוקות קשות, המקום שלהם נפקד.
טלב אלסאנע: המקום שלהם נמצא רק מבחינת אבטלה ועוני וצרות צרורות, אבל כאשר יש פיתרונות הם לא נמצאים.
טלב אלסאנע: אז איך אפשר לפתור?
טלב אלסאנע: איך אפשר לצמצם פערים כשכל הזמן מדברים, כאשר המדיניות היא להגדיל את הפערים ולא לצמצם אותם.
טלב אלסאנע: מה שמאפיין את הישובים הערביים שנכללו ברשימה, שהם הישובים הקטנים ביותר ולא הגדולים ביותר.
טלב אלסאנע: יש לנו 10 ישובים ולפעמים עיר אחת היא במקום כל עשרת הישובים האלה.
טלב אלסאנע: אב ל הכול סטטיסטיקה, זה לא נשמע טוב ישוב אחד, אז מחלקים.
טלב אלסאנע: גם אותם ישובים שלא נכללו הם מוקד הבעיה.
טלב אלסאנע: לכן הרשימה שאנו עדים לה היא רשימה שמנציחה את האפליה, חסרת היגיון, לא צודקת, מצביעה על מגמה מעוותת ולכן אנחנו לא יכולים לקבל אותה.
טלב אלסאנע: נשמח לשמוע על-סמך קבעו אותה, איזה ראש מעוות קבע?
טלב אלסאנע: על סמך מה הקריטריונים המעוותים שנקבעו ברשימה הזאת?
חמד עמאר: תודה רבה לחבר הכנסת טלב אלסאנע.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע ממשרד השיכון, לפי איזה קריטריונים נקבעו הישובים שאמורים להיכנס?
חמד עמאר: למה הוצאו 24 ישובים מהרשימה?
חמד עמאר: האם יש תכניות?
גאלב מג'אדלה: מה הרשימה העדכנית שלהם?
חמד עמאר: את הרשימה העדכנית יצטרכו להעביר לנו כי אנחנו לא נשמע 243 ישובים.
ישראל שוורץ: אגב, הישוב שלך לא כלול, אדוני.
חמד עמאר: האם יש תכנית עתידית לבנייה רוויה להשכרה במגזר הערבי והמגזר הדרוזי.
ישראל שוורץ: היא רוויה אבל היא לא ציבורית.
חמד עמאר: האם יש תכנית כזאת של בנייה ציבורית רוויה, כמו שיש היום ב מגזר היהודי.
חמד עמאר: ידוע שאין ניצול תקציבי לכל הנושא הזה של סיוע בשכר דירה.
חמד עמאר: התקציב שהיה 1.7 מיליארד בשנת 2003, היום אנחנו מדברים על 1.3 מיליארד, ירידה של כמעט 24%.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע מהאוצר למה יש אי ניצול תקציבי ולמה יש ירידה בתקציב?
טלב אלסאנע: זה כשנותנים איפה שלא מנצלים.
חמד עמאר: אין ניצול תקציבי מלא בתקציב הזה ויש ירידה בתקציב, גריעה מהתקציב שהיה 1.7 מיליארד והיום הוא 1.3 מיליארד.
חמד עמאר: אלה נתונים שקיבלתי ממרכז המידע של הכנסת.
ישראל שוורץ: קודם אדבר על העובדות ואחר-כך הסבר על הרשימות.
ישראל שוורץ: עובדתית גרענו 432 ישובים מהם 23 ישובים ערבים ושאר הישובים הם ישובים שאינם ערביים.
ישראל שוורץ: אי-אפשר להגיד שגרענו דווקא ישובים ערבים.
טלב אלסאנע: אתם גרעתם 23 ישובים ערביים זאת עובדה.
ישראל שוורץ: אדוני, הקשבתי בסבלנות ורשמתי הערות.
ישראל שוורץ: אם אני לא אשכנע אותך, אני אהיה עצוב מזה אבל אני אגיד בכל זאת את מה שראוי להגיד.
ישראל שוורץ: מתוך הדיון עלה - - -
טלב אלסאנע: כי אתה רוצה לנחם אותנו שזה לא אתם, יש עוד 200 אז תרגישו טוב כי אתם בחברה טובה.
טלב אלסאנע: זאת פסיכולוגיה, אנחנו לא קונים את זה.
ישראל שוורץ: הנושא זה הדרת ישובים ערביים.
ישראל שוורץ: אם מתוך 432 יש 23 ישובים ערביים, אז תגיד הדרת ישובים ולא הדרת ישובים ערביים.
ישראל שוורץ: אלה העובדות, אפשר לקבל אותן או לדחות אותן אבל אלה העובדות.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו מסתכלים על מה שנשאר.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שתזלזל בפרשנות העברית למילה הדרה.
ג'מאל זחאלקה: אם אני רואה רשימה שיש בה 230 ישובים ורק 8 ישובים ערביים אני אומר שזאת הדרה.
ג'מאל זחאלקה: רק 4% זה לא מספיק.
גאלב מג'אדלה: הוא מסתכל על חצי הכוס המלאה, על מה שקיים.
חמד עמאר: בואו נשמע את משרד השיכון, אולי הוא יצליח לשכנע אותנו.
ישראל שוורץ: אני מנהל אגף אכלוס.
ישראל שוורץ: עד עכשיו דיברתי על עובדות.
ישראל שוורץ: על עובדות אי-אפשר להתווכח.
ישראל שוורץ: על המדיניות ועל השיקולים זה לגיטימי אבל העובדות הן עובדות.
ישראל שוורץ: אני מנסה לקצר ולא להאריך.
ישראל שוורץ: כיום מתוך הרשימה יש 17 ישובים ערביים שזכאים לסיוע בשכר דירה.
עפו אגבאריה: אתה כולל גם את הגולן?
ישראל שוורץ: זה 16 בלי מג'דל שאמס מתוך 229 ישובים.
לאה ורון: ב-17 ישובים - - -
ישראל שוורץ: 17 ישובים כלולים ברשימת ישובי הסיוע בשכר דירה.
ישראל שוורץ: עוד נתון שהוא עובדתי למרות שהוא יעורר פה רחש.
ישראל שוורץ: אחוז הבעלות בישובים של האוכלוסייה הערבית, לפי נתוני למ"ס הוא 95% לעומת 67% באוכלוסיה היהודית, מה שמסביר גם את הפערים.
ישראל שוורץ: אלה אחוזי הבעלות.
ישראל שוורץ: האמת היא שהופתעתי.
ישראל שוורץ: אם היו שואלים אותי הייתי אומר שזה לא יכול להיות אבל למ"ס אמרה.
ישראל שוורץ: מעבר לזה, באופן כללי.
ישראל שוורץ: כשאנחנו נותנים סיוע, אם זה סיוע בשכר דירה ואם זה בתחום רכישה, אנחנו לא חושבים שזה נכון להגדיל סיוע בישובים שבהם ההיצע כמעט לא קיים כי בעצם זה משחק לידיים של בעלי הדירות.
ישראל שוורץ: למשל, לאחרונה הוצאנו רשימה של 28 ערים, ישובים גדולים שבהם נותנים מענק דיור של 60,000 שקל ועוד סבסוד של סדר גודל של 30,000-40,000 שקלים, מתוך 28 הישובים יש 9 ישובים ערביים.
טלב אלסאנע: עם הקריטריונים של המענקים יש בעיה רצינית שלא מאפשרת לממש את המענקים.
ישראל שוורץ: נדבר על זה אחר-כך.
ישראל שוורץ: תנאי סף להכנסת ישובים ל-27 הישובים האלה, היה שיש שם היצע מספיק של דירות.
ישראל שוורץ: כלומר, גם ישוב שענה לכל התבחינים אבל לא היה בו דירות או תב"ע של לפחות 250 דירות הוא לא נכנס.
ישראל שוורץ: הוא לא נכנס כי היה ברור לנו לגמרי שאם נכניס סיוע בסדר גודל של 100,000 שקל בשוק מאוד מצומצם, מה שיקרה הוא שמוכרי הדירות, באופן לגיטימי, יעלו את המחיר בהתאם.
ישראל שוורץ: על אותו משקל אנחנו גם בנושא של ישובי שכר דירה.
ישראל שוורץ: במקום שיש אחוז קטן מאוד של דירות, אתה מכניס את הסיוע, התוצאה תהיה שבסופו של יום המשכירים הם אלה שייהנו מזה.
ישראל שוורץ: הקריטריונים האלה הם לא קריטריונים שישב פקיד מרושע בחדרי חדרים והגה אותם.
ישראל שוורץ: הנושא הזה היה בבג"צ ורשימת הקריטריונים האלה היא רשימה שאושרה בפשרה בבג"צ.
קריאה: היא לא אושרה, אין שם אמירה של בג"צ שהוא מאשר.
ישראל שוורץ: בג"צ קיבל את הרשימה.
חמד עמאר: אני מבקש, רק חברי כנסת יכולים להעיר הערות.
טלב אלסאנע: מה הרשימה שאתה מדבר, שבג"צ השאיר אותה.
ישראל שוורץ: אני אעביר לכם את הרשימה.
ישראל שוורץ: העיקרון שברשימה הוא ששוק השכירות לפי מפקד האוכלוסין של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש פחות מ-5% מהדירות הן דירות שמוצעות להשכרה, הם ישובים שבהם לא ניתן סיוע בשכר דירה, בין אם זה ישוב יהודי ובין אם זה ישוב ערבי.
ישראל שוורץ: כדי להפיס את דעתכם, יש היום פנייה לבג"צ בנושא שאתם העליתם.
ישראל שוורץ: כמובן שאם בג"צ יראה פסול בשיקולים שלנו - - -
טלב אלסאנע: למה אתם צריכים לחכות לבג"צ?
ישראל שוורץ: כי אנחנו חושבים שזה בסדר.
טלב אלסאנע: איך זה יכול להיות בסדר שבישובים הערביים יש מצוקה הכי קשה, צפיפות הכי קשה, לא נכללו.