GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אור גולדפרב: אתה מחלק אותו ל-185 אלף טון.
אור גולדפרב: אתה מניח שגודל של מוצר הוא 4 קילוגרם בערך.
אור גולדפרב: תעשה את החישוב ותגיע.
אור גולדפרב: זה פשוט מאוד.
אור גולדפרב: 30 מיליון השקל של דמי הטיפול שדיברתי עליהם הם דמי טיפול נקיים.
אור גולדפרב: העלות שאתה מדבר עליה היא של האיסוף, של השינוע, של הטיפול ושל המיחזור פחות ההכנסות.
אור גולדפרב: השוק הזה פועל יפה מאוד יחסית, למעט הטיפול המוסדר שממנו נוצרים הקשיים הסביבתיים.
אור גולדפרב: הוא פועל.
אור גולדפרב: יש היום שוק.
אור גולדפרב: הוא כדאי כלכלית גם בלי ההתערבות שלנו.
אור גולדפרב: בסופו של דבר ההשתה על הצרכן תהיה קטנה יחסית.
אור גולדפרב: אולי זה לא יהיה שקל או שניים, אולי זה יהיה 4,5 שקלים, אבל אלה סדרי הגודל.
אור גולדפרב: נכון, הנתונים מבוססים על מה שקורה בעולם.
דן כרמלי: זאת בדיוק הבעיה.
דן כרמלי: אנחנו נביא נתונים מקבילים על מה קורה כאן בארץ.
דן כרמלי: אנחנו נלמד את זה.
דן כרמלי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד משאבים כדי ללמוד מה קורה כאן בארץ.
דן כרמלי: אני חושב שזה חשוב לוועדת הכלכלה, אדוני היושב-ראש.
דן כרמלי: הצעת החוק שמוגשת היום לאישור ועדת הכלכלה מוגשת מבלי שבוצע סקר פסולת.
דן כרמלי: אף אחד לא בדק בדיוק מה קורה באתרי הטמנת הפסולת.
דן כרמלי: אין ניתוח של מנגנוני הטיפול הקיימים, לרבות אומדן של הבעיות והכשלים בטיפול כיום.
דן כרמלי: לא ברור האם המנגנון המוצע הוא המנגנון היעיל ביותר עבור כלל סוגי הפסולת הנכללים בהצעת החוק.
דן כרמלי: כך נתתי לדוגמה, אדוני היושב-ראש, את מוצרי החשמל הביתיים הגדולים.
דן כרמלי: גם הדירקטיבה האירופית המליצה או הוציאה המלצה להחריג את מוצרי החשמל הביתיים הגדולים מתוך החוק.
דן כרמלי: זה מתחיל להיות מיושם בחלק ממדינות אירופה כי הבינו שיש לכך פתרון נפרד.
דן כרמלי: אני מתעקש על כך שהצעת החוק מוגשת לוועדת הכלכלה מבלי שבוצעה בדיקה כלכלית מקיפה.
דן כרמלי: אנחנו לא ראינו אותה, למרות שביקשנו לקבל נתונים כאלה.
דן כרמלי: אני לא יודע אם ועדת הכלכלה ביקשה את זה, אבל היועצת המשפטית העלתה את השאלה.
דן כרמלי: אני חושב שמן הראוי שיראו עבודה.
דן כרמלי: גם אנחנו נשמח לראות אותה.
דן כרמלי: אנחנו נציג עבודה משלנו על מדינת ישראל, לא על אירופה, בעניין הזה.
דן כרמלי: חסר מידע אודות הנטל הכלכלי שיוטל על המשק והציבור.
דן כרמלי: אני רוצה לומר כדי לסיים שהמנגנון חייב לקחת בחשבון את האחריות של הרשויות המקומיות מהנקודה שבה אוספים את הפסולת מהאזרחים עד אשר היא מגיעה לידי היבואנים והיצרנים.
דן כרמלי: גם במדינות אירופה המכובדות, כמו גרמניה, דנמרק, רומניה, בולגריה ומדינות נוספות, היישום של הדירקטיבה האירופית מטיל על הרשויות המקומיות כגורם היעיל ביותר והזול ביותר להיות אחראיות על איסוף המוצרים והפסולת האלקטרונית, לרכז אותם, לשמור אותם ולדאוג להביא אותם לידי היבואנים והיצרנים כדי שיממנו ויטפלו במיחזור שלהם.
דן כרמלי: צריך לקחת בחשבון שאם לא יהא כך, הרי שהשוק המשני, הנברנים למיניהם וגורמים לא חיוביים ייכנסו לתמונה.
דן כרמלי: אם יהיו תמונות של כלובים כאלה פזורים ברחבי הערים במדינת ישראל יבואנים והיצרנים לא יצליחו להגיע למוצרים האלה, כי דקה אחרי שמישהו ישים שם מוצר הוא יילקח על ידי הגורמים האלה.
דן כרמלי: היבואנים והיצרנים וכל המגזר העסקי יהיה נתון לסחיטה בעניין הזה כיוון שהם צריכים לעמוד ביעדי מיחזור כלשהם.
דן כרמלי: איך הם יכולים לעמוד ביעדי מיחזור אם אין להם שליטה על הגעתם של המוצרים לידיהם כדי לממן את הטיפול ואת המיחזור שלהם?
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה לברך את המשרד להגנת הסביבה על קידום הצעת החוק לאחר עיכוב די ממושך.
גלעד אוסטרובסקי: ציפינו לזה די הרבה זמן.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו באדם טבע ודין פרסמנו מחקר בנושא ב-2005.
גלעד אוסטרובסקי: שם יש נתוני בסיס לא מעטים.
גלעד אוסטרובסקי: נעשתה עוד עבודה במשרד להגנת הסביבה.
גלעד אוסטרובסקי: גם אנחנו אספנו נתונים.
גלעד אוסטרובסקי: אני מסכים לחלוטין עם יורם שיש די נתונים על מנת לקדם את החוק.
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה להזכיר לכולם שהפסולת האלקטרונית היא זרם מובדל היטב, מובחן היטב, בעל פוטנציאל רעילות גבוה מאוד, מאמץ חקיקה אירופית שגם ככה משפיעה על ישראל.
גלעד אוסטרובסקי: יש בכוח החקיקה הזאת לשנות דפוסי ייצור וצריכה.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שתושבים רבים מאוד, לרבות מי שמחה בקיץ, מעוניינים בסביבה טובה יותר לא רק במחירים.
גלעד אוסטרובסקי: כולם שותפים למאמץ הזה.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שיש בו הרבה מאוד תועלות ומעט מאוד חסרונות.
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה להעיר כמה הערות מרכזיות בלבד בשלב הזה.
גלעד אוסטרובסקי: נוכח הקשיים שאנחנו חווים ביישום חוק האריזות אנחנו חושבים שצריך להוסיף לחוק קביעת יעדים ברורים ומחייבים בזמן יישום.
גלעד אוסטרובסקי: כפי שרבים מהיושבים פה מכירים, בחוק האריזות זה לא נעשה וחלו כל מיני עיכובים מכל מיני סיבות.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו מציעים למנוע את העיכובים האלה על ידי קביעת זמנים מוגדרים והפעלת סנקציות מוקדם יותר, על מנת שלא יארך הזמן בלי יישום החוק לכשיחוקק.
גלעד אוסטרובסקי: נושא שני שאנחנו חושבים שנכון לעשות אותו הוא לדבוק ביעדי המיחזור שקבועים בדירקטיבה המחודשת באירופה, שהם 65% ולא 50%.
גלעד אוסטרובסקי: זאת איננה תביעה מרחיקת לכת רק משום שאנחנו ארגון ירוק, אלא גם בהצעת החוק שמונחת בפנינו יעד 50% מגיע רק ב-2019.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו מציעים שהסולם ימשיך לטפס עד 65% בשנים הבאות, זאת מאחר ויש סימנים טובים מאוד על פי מערכות איסוף שפועלות באירופה שהיעדים האלה הם בני השגה עם עלויות סבירות ביותר.
גלעד אוסטרובסקי: נושא נוסף שאני חושב שכולם יסכימו הוא שיפור נושא הדיווח והשקיפות לציבור על ביצוע החוק.
גלעד אוסטרובסקי: זה נושא שלא מוצע בחוק הפיקדון וגם לא בחוק האריזות כיוון שהוא בשלבי יישום.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו חושבים שצריך לעגן בצורה יותר ברורה כיצד הציבור מקבל דיווח.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו מצטרפים לקריאה של אקולוגיה לקהילה מוגנת ואחרים על כך שצריך ליצור מנגנון שיתמרץ, יעודד ואולי גם יבטיח העסקה של אנשים עם מוגבלויות, מאחר וזאת זירה מאוד טובה.
גלעד אוסטרובסקי: הערה אחרונה היא לגבי עלויות.
גלעד אוסטרובסקי: מניתוח של מערכות איסוף שפועלות באירופה אנחנו רואים שהעלויות נמוכות ביותר.
גלעד אוסטרובסקי: קיבלנו נתונים מחברות גדולות ששותפות ונושאות בעול, כמו HP, כמו פיליפס.
גלעד אוסטרובסקי: המחירים במוצרים קטנים, כמו טלפון נייד, נאמדים לפעמים ביורו, בסנט בלבד.
גלעד אוסטרובסקי: מוצרים בינוניים זה בשקלים בודדים או אפילו באירו או שניים.
גלעד אוסטרובסקי: במוצרים כבדים זה קצת יותר מזה.
גלעד אוסטרובסקי: ההשפעה על מחירי המוצרים קטנה ביותר.
גלעד אוסטרובסקי: היצרנים עצמם אף מודים שלא תמיד הם העבירו את נטל העלויות על הצרכן.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שהאמירה הזאת שנאמרה פה מפי ידידי היא אמירה לא מבוססת.
גלעד אוסטרובסקי: אנחנו חושבים שיש תועלות רבות מאוד בחוק.
גלעד אוסטרובסקי: הפסולת הזאת היא בעלת ערך כלכלי גבוה.
גלעד אוסטרובסקי: הראיה הטובה ביותר היא שכבר היום יש עניין רב של יזמים בתחום שאוספים את הפסולת ללא כספים שמגיעים מהיצרנים והיבואנים.
גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שיש איתנות רבה למערכת איסוף נפרדת.
כרמל שאמה-הכהן: אני רק רוצה לשאול את המשרד כמה שאלות.
כרמל שאמה-הכהן: מבחינה פרוצדוראלית השר דיבר איתי לפני כחודשיים לגבי הצעת החוק הזאת שעברה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו הבטחנו לקדם אותה במידת האפשר.
כרמל שאמה-הכהן: הכנסת מתפזרת בקרוב.
כרמל שאמה-הכהן: כם הצעת החוק הזאת היא סופית, גמרתם את כל הבדיקות, לא ממתינים לשום דוח נוסף?
אלונה שפר: אנחנו תמיד בתהליכים של שיפור המידע.
אלונה שפר: יש היום עבודות שנעשות ויתבצעו.
אלונה שפר: יש לנו את התשתית.
כרמל שאמה-הכהן: אני אשאל את זה יותר ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עושים היום ישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: נשקיע בזה זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעשה בשבוע הבא עוד ישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: האם אפשר להניח את החוק ולהצביע עליו מבחינתכם, או שצריך עוד זמן לחשוב?
אלונה שפר: מבחינתנו ניתן להניח ולהצביע על החוק.
יהושע פדרסן: ההסדר, המסגרת, הכללים וההוראות נקבעו ברמה של חקיקה ראשית.
יהושע פדרסן: אנחנו עומדים מאחורי ההצעה.
כרמל שאמה-הכהן: עומדים היום מאחורי הכל באופן מוחלט?
יורם הורביץ: יש הערות קטנות של גופים שונים שאנחנו מוכנים.
יורם הורביץ: .
כרמל שאמה-הכהן: הערות ושינויים בטוח יהיו.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי התפישה והבדיקות הכלכליות אתם עומדים ואין לכם שום מחשבה שנייה.
אלונה שפר: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי ההערות שנשמעו לגבי העלות הכלכלית.
כרמל שאמה-הכהן: תראו, זה ברור שלכל פעילות כלכלית יש מחיר סביבתי ולכל הגנה על הסביבה יש מחיר כלכלי.
כרמל שאמה-הכהן: הגישה שלי אומרת שצריך לאזן בין הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו יצליח להוכיח פה בוועדה שיש עלות בלתי סבירה יהיה לזה משמעויות.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לנו שזה לא בחינם.
כרמל שאמה-הכהן: יש לזה עלות.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה פה היא מטרה ראויה.
כרמל שאמה-הכהן: כל עוד היא עומדת בכללים של איזון וסבירות אני לא רואה מניעה.
כרמל שאמה-הכהן: לא חשבנו שיהיה פה איזה מקור תקציבי לתקציב המדינה או לעוסקים בענף, אבל זה כמו בשאר החוקים שהזכירו פה שלקחנו את הדברים ואיזנו.
כרמל שאמה-הכהן: צריכים לדעת להוכיח את הדברים באופן מוחלט.
דן כרמלי: חד- משמעי.
דן כרמלי: זה ברור, אדוני.
דן כרמלי: השאלה כמה זמן ייוותר לנו כדי שנספיק להציג בפני ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני אומר שזה תלוי בהתפתחות הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בהמון סעיפי חקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: תלוי.
כרמל שאמה-הכהן: אם הסעיפים פשוטים וההכרעה בהם קלה, לא מצריכה דיונים ממושכים, לא מצריכה מחשבה נוספת או בדיקות נוספות, יכול להיות שאין הרבה זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רק בהערות הכלליות.
כרמל שאמה-הכהן: רק סעיף ההגדרות הוא כמה עמודים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים את עבודתנו.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע להבטיח לך או להם לאן אנחנו מגיעים ומתי.
דן כרמלי: אנחנו נעשה מאמץ להביא את העבודה בפני ועדת הכלכלה מהר ככל הניתן.
כרמל שאמה-הכהן: מתי התחילו לעבוד על העבודה?
רז הילמן: לפני כשבועיים.
רז הילמן: אגב, יש עבודה הרבה יותר מקיפה.
רז הילמן: אני ביחד עם היבואנים החברים אצלנו בחטיבה שותפים לחשיבות של החוק הזה.
רז הילמן: אנחנו חושבים שצריך לטפל בפסולת אלקטרונית בצורה טובה, אבל יחד עם זאת צריך לעשות את זה באופן הזול ביותר.
רז הילמן: בפגישות שקיימנו עם המשרד להגנת הסביבה ביצענו כמה וכמה המלצות שלדעתנו היו מאוד מוזילות את אופן הטיפול בפסולת האלקטרונית ומייצרות חוק שמצד אחד משיג מטרה סביבתית חשובה, מצד שני לא עולה הרבה כסף.
רז הילמן: עשינו עבודה עם משרד חיצוני שסקר את מה שנעשה בעולם בתחום הזה.
רז הילמן: על בסיס העבודה הזאת שנעשתה כבר לפני כמה חודשים הגשנו המלצות.
רז הילמן: הנקודה הכלכלית עלתה ביתר שאת בתקופה האחרונה כאשר הבנו את המשמעויות לצרכן ואת המשמעויות למשק, כשהבנו שהמשרד להגנת הסביבה לא מבצע בעצמו בדיקה כלכלית.
רז הילמן: אנחנו חשבנו שהם עומדים לעשות בדיקה בדומה לבדיקות שהם עשו לפני חוק האריזות.
רז הילמן: אני מזכיר שלפני חוק האריזות הייתה עבודה של מכון נאמן שהמשרד שכר.
רז הילמן: הוא עשה עבודה מאוד מאוד מקיפה.
רז הילמן: כאן זה לא נעשה.
רז הילמן: לפני חוק האריזות יצאו למשלחת בחו"ל ובדקו איך הדברים מתבצעים בחו"ל בצורה הרבה יותר רחבה.
רז הילמן: הם לקחו את היבואנים, את התעשיינים ואת הארגונים הסביבתיים איתם.
רז הילמן: יש פה הסתמכות מאוד מאוד משמעותית על הנעשה באירופה.
רז הילמן: אנחנו חושבים שלא נכון לעשות את זה בלי להבין בדיוק מה התהליכים שקורים בארץ.
רז הילמן: דיברו כאן על שקל למוצר.
רז הילמן: יש מדינות באירופה שבהן התעריף הוא מה שנקרא visible fee, זאת אומרת מאפשרים ליצרן להראות לצרכן מה העלות שהוא משלם עבור הטיפול במוצר.
רז הילמן: באירלנד, שבה החוק הזה קיים כבר הרבה מאוד שנים והיא יחסית נחשבת למדינה שבה זה עובד בצורה סבירה, דובר בשנים הראשונות על 40 יורו למקרר.
רז הילמן: בהמשך זה ירד ל-30 יורו למקרר לפי הנתונים שיש לנו.
רז הילמן: העלויות שהוצגו פה הן לחלוטין מנותקות מהמציאות.
רז הילמן: לא ברור על מה זה מבוסס.
רז הילמן: אני חושב שחשוב מאוד להמתין לנתונים מפורטים.
רז הילמן: דיברתם על תועלות למשק מזה שהטיפול יהיה טיפול סביבתי.
רז הילמן: אני מניח שמדברים על חיסכון למדינה בהתמודדות עם המפגעים האלה.
רז הילמן: זה לא משהו שהצרכן ירגיש.
רז הילמן: אי אפשר לקזז את זה מזה.
רז הילמן: אם יש כאן חיסכון למשק של 60 מיליון בטיפול בגלל כל ההשלכות הירוקות, אז בואו ניתן מהמדינה 60 מיליון שקל.
רז הילמן: זה לא באמת להוציא תקציב.
רז הילמן: ה-60 מיליון שקל האלה יופנו על מנת לעזור לנו ליישם את החוק הזה.
רז הילמן: זה נראה לי אלמנטרי.
אלונה שפר: אני רוצה לחדד פה משהו בהקשר לאמירה שנאמרה פה על הנברנים ולגבי כל הליכת האימים.
אלונה שפר: העול היום מוטל על הרשויות המקומיות.
אלונה שפר: הציבור גם היום משלם את איסוף הפסולת הזאת, שהיא פסולת שהיצרנים האלה מייצרים, מרוויחים.
אלונה שפר: אנחנו רוצם שהם ישתתפו בעול עם הרשויות המקומיות שנושאות היום בעול איסוף הפסולת.
אלונה שפר: הוא מקור הרווח של הגופים האלה.
אלונה שפר: לגבי האמירות האלו של 40 יורו למקרר, אז הרשויות המקומיות והציבור כבר היום נושאים בנטל האיסוף של החומרים האלה.
אלונה שפר: השוק המשני שחברי פה הציג מחזק את העובדה שלאותם יצרנים אחרי שיאספו את החומרים האלה יהיו קונים והם יוכלו לקבל השבה על ההוצאות שלהם.
אלונה שפר: אני חושבת שצריך להפסיק עם הליכת האימים הזאת.
אלונה שפר: אגב, חודשים אנחנו יושבים ומדברים איתם.
אלונה שפר: ועדת שרים הייתה כבר לפני למעלה מחודשיים.
אלונה שפר: העובדה שנזכרו לצאת פתאום לעבודה לפני שבועיים.
אלונה שפר: .
רז הילמן: מדברים ולא מקבלים את ההמלצות שלנו.
רז הילמן: זה לפני שמדברים איתנו.
דן כרמלי: הרציונל היה שהמדינה תעשה עבודה לפני שהיא מגישה הצעת חוק.
אלונה שפר: עשינו עבודה, הנתונים הוצגו וקיימים.
דן כרמלי: לא קיימת עבודה.
כרמל שאמה-הכהן: הערה נוספת היא לגבי הרעיון של העסקת אנשים עם מוגבלויות.
כרמל שאמה-הכהן: אני בכל לשון מבקש מהמשרד למצוא את הדרך להיענות לבקשה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אני גם חושב על זה תוך כדי דיון.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי הרבה חולשות.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי חולשה לדברים האלה.
אלונה שפר: אנחנו מכירים ומוקירים.
אלונה שפר: היינו לא מזמן בפרויקט.
אלונה שפר: חשבנו שהדרך הנכונה היא לשלב את זה בתנאי ההכרה.
אלונה שפר: כאשר נכיר, ניתן תנאי הכרה לגוף המוכר אנחנו גם נחייב.
אלונה שפר: לא חשבנו שהחוק זה המסגרת הנכונה לתת העדפה לשילוב אוכלוסייה.
אלונה שפר: אם זה יהיה מקובל על הוועדה אנחנו בעד.
אלונה שפר: אנחנו חושבים שזה מאוד נכון ומאוד מתאים.
אלונה שפר: חשבנו שהמסגרת הנכונה היא בתנאי ההכרה, אבל אנחנו פתוחים לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: נבחן את זה.
יערה למברגר: אנחנו מייחסים חשיבות.
יערה למברגר: במה שאני אומרת עכשיו אין זלזול או הפחתה מהחשיבות של ההערה.
יערה למברגר: אנחנו חושבים שהמקום המשפטי הנכון להסדיר את זה הוא בהסדרה הרוחבית שנעשית.
יערה למברגר: יש הסדרה כללית שמדברת על שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, שילוב בעבודה ותקנות.
יערה למברגר: אני יודעת שנעשית הרבה עבודה במשרד המשפטים בנושאים האלה.
יערה למברגר: אני מכירה את זה גם מחוקים אחרים.
יערה למברגר: אנחנו חושבים שבנושאים האלה לא נכון להיכנס ולהסדיר את זה פרטנית בחוקים, אלא נכונה ההסדרה הרוחבית והמסודרת שנעשית פה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לפעמים תחומים מסוימים שיש להם התאמה ייחודית.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שיש התאמה ספציפית וייחודית שמתאימה ונוחה לכל הצדדים.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא חושב שמשהו פה יכול להתאים לרוחב.
ארטור הירשפלד: אני האחרון בשרשרת הזאת.
ארטור הירשפלד: אני הממחזר.
ארטור הירשפלד: אין לנו ייצוג כי אנחנו לא מאוגדים.
ארטור הירשפלד: אנחנו מברכים על החוק כי אנחנו חלק מאלה שמרוויחים מזה כסף ישירות.
ארטור הירשפלד: זה מלבד ההיבט הסביבתי.
ארטור הירשפלד: אני חושב שבוויכוח בין הגורמים המספרים של המשרדים יותר נכונים.
ארטור הירשפלד: אני מוכן לקבל היום, אני מקבל היום והלוואי והייתי יכול לקבל פסולת בחינם.
ארטור הירשפלד: אני היום משלם עליה.
ארטור הירשפלד: על לא מעט פסולת אלקטרונית אנחנו משלמים ביוקר.
ארטור הירשפלד: יש כמויות גדולות של פסולת שאנחנו בהחלט מסוגלים.
ארטור הירשפלד: .
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי העסקת אנשים עם מוגבלויות?
ארטור הירשפלד: זה כמו שהגברת ממשרד המשפטים או הגברת מאיכות הסביבה אמרו.
ארטור הירשפלד: להכניס את זה זה דבר חיובי.
ארטור הירשפלד: הם עושים עבודה נהדרת.
ארטור הירשפלד: אנחנו מכירים, אנחנו עובדים איתם.
ארטור הירשפלד: הם עושים עבודה נפלאה.
כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי בפרקטיקה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מחוקק.
ארטור הירשפלד: אני לא יודע מה הפרקטיקה תהיה בסוף, אבל בפרקטיקה אפשר לשלב את זה.
ארטור הירשפלד: אם זה בחוק, אם זה 33%..
כרמל שאמה-הכהן: הם עובדים טובים מבחינתך?
ארטור הירשפלד: אפשר להכניס עובדים בפרמטרים מסוימים.
ארטור הירשפלד: יש בעיה בדברים האלה.
ארטור הירשפלד: העבודה של האנשים עם המוגבלויות היא עבודה ייחודית.
ארטור הירשפלד: צריך למצוא לזה כיוונים ייחודיים מתוך ה-stream של הפסולת.
ארטור הירשפלד: זה כרוך בכל מיני דברים, אבל זה משהו שבהחלט אפשר לעשות.
ארטור הירשפלד: יש פה בעיקר בעיה של אחידות.
ארטור הירשפלד: אפשר לעשות את זה.
ארטור הירשפלד: אנחנו ממחזרים.
ארטור הירשפלד: אנחנו משלמים כסף על חלק גדול מהסחורה, אבל יש רעיונות אחרים.
ארטור הירשפלד: החרגת קטגוריות של הדברים הלבנים היא רעיון לא רע.
דניאל פיקובסקי: משרד התשתיות הקים מכרז גדול לגריטת מקררים ששמענו עליו.
דניאל פיקובסקי: כולנו כיצרנים וכיבואנים רצנו לעשות הסדרים עם אתרי הגריטה.
דניאל פיקובסקי: עלות הגריטה הממוצעת למקרר במכרזים האלה עומדת בין 200 ל-220.
דניאל פיקובסקי: זה לא בגלל שהם לוקחים הרבה כסף, זה בגלל שצריך לאסוף את המוצרים, להסיע אותם, להשקיע בהובלה, בחברות לוגיסטיות.
דניאל פיקובסקי: זה עולה כסף.
דניאל פיקובסקי: להוריד מוצר מהבית, לשים אותו באתר בעיריות, לבנות מתקן כזה כדי להכיל את הפסולת אלה דברים שעולים כסף.
כרמל שאמה-הכהן: מי עושה את זה היום?
דניאל פיקובסקי: במבצעים של הגריטה של משרד התשתיות מי שמשתתף במכרז מממן מימון של 200 עד 220 שקלים למקרר.
דניאל פיקובסקי: בעתיד אני לא יודע איך זה יהיה, לכן הוויכוח הוא ויכוח עקר.
דניאל פיקובסקי: זה נכון שהוא יכול לשלם שקל על המקרר, אבל אני צריך לממן חברות לוגיסטיקה, חברות הפצה.
ארטור הירשפלד: אני לא יכול לשלם לך על מקרר.
ארטור הירשפלד: אתם כולם נתפסים למקרר הזה.
ארטור הירשפלד: מקרר זה אחד.
דניאל פיקובסקי: מכונת כביסה.
ארטור הירשפלד: על מכונת כביסה אני מוכן לשלם.
ארטור הירשפלד: אל תיתפסו למקרר.
יורם הורביץ: באתרי הפסולת אתה לא מוצא את המוצרים האלה כיוון שיש להם ערך כלכלי.
יורם הורביץ: אנשים לוקחים אותם עם כל עלויות ההובלה וממחזרים אותם.
משה גוב: אנחנו עובדים בישראל וגם במספר מדינות באירופה כך שאנחנו מכירים היטב את הדירקטיבה האירופית מזה הרבה שנים.
משה גוב: ההתייחסות לדירקטיבה פה שגויה כי היסוד הוא לא נכון.
משה גוב: אני מברך על החוק, אבל יש בו פן מאוד שגוי.
משה גוב: זה מתחיל ברעילות של הרכיבים.
משה גוב: זה מתחיל ברעילות בכל הציוד האלקטרוני למינהו.
משה גוב: בדירקטיבה האירופית כתוב שכל הייבוא ממדינות ארצות הברית, קנדה וכו' חייב לעמוד בתקן os, כלומר תקן שמראה שאין חומרים רעילים ברכיבים.
משה גוב: כל אתרי הגריטה שאנחנו מדברים עליהם, כל העובדים חשופים לחומרים רעילים ממדרגה ראשונה כתוצאה מאי החלת תקן os בישראל.
משה גוב: אנחנו מפגרים קרוב ל-10 שנים בהחלת החוק הזה.
משה גוב: זה חשוב יותר מחוק למיחזור אריזות.
משה גוב: אנחנו מדברים על רעילות החומרים עצמם.
משה גוב: את הסוללות ציינו וגם הכניסו, למרות שזה 3% מהיקף היבוא.
משה גוב: אין היום אתר במדינת ישראל שמסוגל למחזר סוללות אלקליין לצורך העניין.
משה גוב: איך רוצים שימחזרו סוללות שאין אפשרות למחזר?
משה גוב: לא לקחו את זה בכלל בחשבון.
משה גוב: אם הכנסתם סוללות תלמדו את הדירקטיבה האירופית בנושא סוללות.
משה גוב: היא מאוד מסודרת, יש בה משנה סדורה, יש מפעלים מסודרים לנושא הזה.
משה גוב: היא לא עובדת בצורה הזאת.
משה גוב: חלות פה שתי שגיאות עיקריות.
משה גוב: השלישית היא שחלק מהתשומות שנוגעות לנושא סוללות מיוצאות על ידי מפעלים ישראליים שמכניסים אותן למוצריהם, בעיקר מפעלי הייטק ואלקטרוניקה, כך שלא ניתן למחזר סחורה שיוצאה.
משה גוב: צריך לתת את הדעת גם על סחורה מיוצאת.
משה גוב: לא תמיד היבואן הוא היצרן.
ארטור הירשפלד: דרך אגב, אין אתר למיחזור פלסטיק לצורך אנרגיה, שזה משחק ב-50% מהמשקל.
ארטור הירשפלד: אין אתר במדינת ישראל.
משה גוב: הרעילות שהעובדים שלך חשופים אליה יותר גרועה מכל דבר אחר שקורה פה כרגע.
נאור שקדי: רציתי להוסיף בנוגע לחבר'ה עם הצרכים המיוחדים.
נאור שקדי: בישראל יש מעל 800 אלף בעלי צרכים מיוחדים, מתוכם 300 אלף ברי תעסוקה.
נאור שקדי: מתוך ה-300 אלף 74% יושבים בבתים.
נאור שקדי: חבר'ה מצוינים.
נאור שקדי: הנושא של קליטה של בעלי צרכים מיוחדים הוא מאוד מאוד מסודר מבחינת משרד הרווחה.
נאור שקדי: יש את התמ"ת.
נאור שקדי: יש התאמות.
נאור שקדי: הכל מאוד מסודר.
נאור שקדי: ניתן לעשות את זה.
נאור שקדי: הם כבר עושים את זה 5 שנים, ובגדול.
יהושע פדרסן: כמה הערות כלליות על החוק בשביל להבין את ההקשר שלו.
יהושע פדרסן: נקודת המוצא של החוק דומה למתכונת בחוק האריזות שנדונה בהרחבה ולעומק פה בוועדה הזאת.
יהושע פדרסן: חלקנו היינו נוכחים בדיונים האלה.
יהושע פדרסן: חלק מהסעיפים הוא בדיוק כמו בחוק האריזות.
יהושע פדרסן: יש שינויים מינוריים שנובעים בין היתר מהתאמות לנושא או מלקחים מיישום חוק האריזות.
יהושע פדרסן: ההגדרות המקצועיות והתוספות נלקחו מתוך ההגדרות בדירקטיבות הרלוונטיות שציינו אותן.
יהושע פדרסן: אני ברשות
יהושע פדרסן: כם אתחיל לקרוא.
יהושע פדרסן: הצעת חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות, תשע"ב-2012.
יהושע פדרסן: פרק א': מטרה.
יהושע פדרסן: 1.
יהושע פדרסן: מטרה.
יהושע פדרסן: מטרת חוק זה לקבוע הסדרים לעניין טיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות ובמבצרים, כדי לעודד שימוש חוזר בציוד חשמלי ואלקטרוני, לצמצם את כמות הפסולת הנוצרת מציוד חשמלי ואלקטרוני ומסוללות ומצברים ולמנוע את הטמנתה, ולהקטין את ההשפעות הסביבתיות השליליות של ציוד חשמלי ואלקטרוני ושל סוללות ומצברים ושל פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים, בין השאר, באמצעות כל אלה: הטלת אחריות מורחבת על יצרנים ויבואנים של ציוד חשמלי ואלקטרוני ושל סוללות ומצברים, לביצוע מיחזור מוכר של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים, לרבות קביעת יעדים מחייבים למיחזור כאמור, והסדרת גופי יישום מוכרים שיפעלו בשמם של היצרנם והיבואנים האמורים; הטלת אחריות על אחראים לפינוי פוסלת לבצע הפרדה ופינוי של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים מהמגזר הביתי, וקביעת איסור על השלכה ופינוי של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים, שלא בהתאם להסדרים הקבועים בחוק; הטלת אחריות על משווקים של ציוד חשמלי ואלקטרוני ושל סוללות ומצברים, לקבל פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים מהמגזר הביתי, מקונים; הפעלה של מרכזים לאיסוף, למיון ולהכנה לשימוש חוזר של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים, ושל מתקנים לטיפול בפסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ובפסולת סוללות ומצברים; קביעת איסור הטמנה של פסולת ציוד חשמלי ואלקטרוני ופסולת סוללות ומצברים.
בנימין רוטנברג: בסעיף קטן (2) אני מבקש להוסיף מילה.
בנימין רוטנברג: אחרי המילה "פסולת" אני מבקש להוסיף את המילה "לקבוע".
בנימין רוטנברג: אני אסביר מדוע.
בנימין רוטנברג: הסיבה לכך היא שרשויות מקומיות אמורות לקבוע את ההסדרים.
בנימין רוטנברג: זה כתוב בהמשך החוק.
בנימין רוטנברג: כדי ליצור התאמה.
בנימין רוטנברג: .
יהושע פדרסן: אני רוצה לציין שבסעיף 25 בחוק, שמקביל לסעיף בחוק האריזות, אין כבר את המילה "לקבוע הסדרים".
יהושע פדרסן: זה תלוי בסוגיות רוחב, כמו משרד המשפטים והסדרים אחרים.
יהושע פדרסן: המתכונת שונתה במעט, לכן בכוונה הורדה המילה "לקבוע הסדרים".
יהושע פדרסן: נקבע במפורש איזה פעולות יש לבצע.
בנימין רוטנברג: לא הבנתי למה.
יהושע פדרסן: זה תלוי כבר בסעיף 25.
יהושע פדרסן: סעיף המטרות משקף את מה שנקבע בהמשך ההסדר.
יערה למברגר: זאת הערה מהותית לסעיף 25.
יערה למברגר: אם יהיה שינוי בסעיף 25 אפשר יהיה לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: אם נשנה בסעיף 25 נשנה גם פה.
יהושע פדרסן: זאת לא איזו שהיא השמטת דרך אגב.
יהושע פדרסן: יש מתכונת מעט שונה של קביעת אחריות על הרשויות המקומיות ב-25.
יהושע פדרסן: זה נובע מסוגיות רוחב מול משרד המשפטים וקביעת החובות בחקיקה ראשית אל מול קביעת החובות של הרשויות המקומיות בחוקי עזר.
בנימין רוטנברג: אני רוצה רק להזכיר לוועדה שחוק האריזות עדיין לא מיושם משום שהרשויות המקומיות עדיין לא קבעו הסדרים.
בנימין רוטנברג: מצאנו לנכון להעיר את זה כאן ולהדגיש את החשיבות כבר בסעיף המטרות לגבי כך שצריך לקבוע הסדרים.
בנימין רוטנברג: אם לא קובעים הסדרים אי אפשר לצאת לדרך.
יהושע פדרסן: הנוסח הנוכחי של סעיף 25 אמור להיות יותר מחייב וקונקרטי לרשויות המקומיות מאשר הגדרה כללית.
כרמל שאמה-הכהן: ככל שישתנה סעיף 25, כפוף להערה שלך להוסיף את המילה "לקבוע", השינוי יחול אחורה גם על סעיף המטרה.
כרמל שאמה-הכהן: זה הוסכם בוועדה.
קובי בר לב: בדרך כלל אנחנו לא נוטים להעיר לסעיפי המטרה, אבל בסעיף 1 בשורה האחרונה של הפסקה, לפני המילה "בין השאר" אנחנו מבקשים שיהיה כתוב "תוך התחשבות בעלות ובתועלת".
קובי בר לב: נדמה לי שהמטרה המרכזית של החוק הזה צריכה להיות לאזן בין העלות של האמצעים שבסופו של דבר יאומצו ובין התועלת הכלכלית.
יהושע פדרסן: סעיף המטרות משקף.
יהושע פדרסן: אם רוצים לדון בסוגיה של מגבלה על עלות תועלת, יעילות כלכלית או משהו זה צריך לבוא לידי ביטוי בהסדר עצמו.
כרמל שאמה-הכהן: מה מונע לרשום בסעיף המטרה שזה תוך התחשבות בעלות תועלת?
יהושע פדרסן: זה לא בהכרח תואם את.
יהושע פדרסן: .
יערה למברגר: סעיף המטרה צריך לקבוע.
יהושע פדרסן: אני אגיד את זה יותר מפורש.
יהושע פדרסן: כרגע סעיפי אחריות המימון - לדוגמה סעיף 17 - אכן קובעים שזה בכפוף לשיקולי עלות תועלת.
יהושע פדרסן: בעיקרון זה אחריות מימון של אחריות יצרן מורחבת, שהיא לאו דווקא מוגבלת במגבלה של..
כרמל שאמה-הכהן: החוק הזה אמור לחול בכל עלות תועלת?
יהושע פדרסן: לא, אני מציע שזה משהו שנדון בו במסגרת סעיף 17, שמגביל את אחריות המימון של הגופים המוכרים.
יהושע פדרסן: אם זה רק יהיה בסעיף המטרות.
אתי בנדלר: מעבר לזה שאני לכשעצמי לא מייחסת חשיבות גדולה לסעיף המטרה, אני רוצה לומר שהוספת המילים האלו אולי לא תגרע אבל ודאי גם לא תוסיף.
אתי בנדלר: נניח שיבואו ויגידו שהסדר אופרטיבי מסוים איננו מתיישב עם סעיף המטרה, מה יהיה דין הפרשנות של אותו סעיף?
אתי בנדלר: יתרה מזאת: "תוך התחשבות באיזון בין עלות ותועלת".
אתי בנדלר: עלות למי?
אתי בנדלר: תועלת למי?
אתי בנדלר: תועלת כלל משקית?
אתי בנדלר: תועלת לצרכן הבודד?
אתי בנדלר: תועלת למטרות של יצירת סביבה נקייה יותר וכיוצא בזה?
אתי בנדלר: למי העלות?
אתי בנדלר: עלות לצרכן הבודד?
אתי בנדלר: עלות ליצרן או ליבואן?
אתי בנדלר: זה לא ייתן שום דבר ככל שאני מבינה את זה, לכן לדעתי זה פשוט מיותר בהקשר הזה.
מירה סלומון: אנחנו כמובן מקבלים את הטענה שכאשר נתייחס לסעיף 25 נעשה שיקוף גם לסעיף 1, אבל בכל זאת לעניין הביצוע.
מירה סלומון: השלטון המקומי מבקש לאפשר ביצוע באמצעות הגוף המוכר, לא באמצעות קבלנים איתם הוא מתקשר.
מירה סלומון: במסגרת שיקול הדעת שנתון לרשויות מקומיות, כל אחת לפי הצרכים שלה, לאפשר ביצוע באמצעות הסדרים קיימים או הסדרים שיעדיפו אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים.
מירה סלומון: כמובן שכל זה בהמשך לפירוט המורחב בסעיף 25.
מירה סלומון: גם בעניין הביצוע אנחנו, בניגוד לעמדת איגוד לשכות המסחר, חושבים שהטלת הביצוע עלינו לא מאפשרת לנו את מלוא שיקול הדעת שאנחנו סבורים שאמור להיות מסור לנו.
יהושע פדרסן: אני מציע שההתייחסות תהיה במסגרת סעיף 25.
מירה סלומון: אנחנו מסכימים, רק רצינו גם אנחנו להציף את העניין הזה בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לסעיף המטרה?
כרמל שאמה-הכהן: סעיף המטרה אושר.
אתי בנדלר: בכפוף להערה לגבי פסקה (2).
יהושע פדרסן: פרק ב': הגדרות.
יהושע פדרסן: 2.
יהושע פדרסן: הגדרות.