GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפתח רון-טל: זאת ירידה דרמטית בכמות הגז, וכתוצאה מכך אנחנו משתמשים בדלקים חלופיים.
יפתח רון-טל: הדלקים האלה מזהמים יותר, והם בעיקר יקרים יותר.
יפתח רון-טל: זאת בעיית הבעיות היום.
יפתח רון-טל: זאת אומרת, מצד אחד, מדינת ישראל הלכה חזק – אגב, לפי דעתי, בצדק – על מימוש מהפכת גז, קרי, יש - - - של גז, החל מ-2004, דרך אגב, ובונים תחנות כוח שמופעלות על גז.
יפתח רון-טל: ומצד שני, נוצרו פערים בתכנון התשתיות הנדרשות, ונקרא לזה, היתירות הנדרשת כדי שהגז הזה יגיע לתחנות האלה.
יפתח רון-טל: ואנחנו נמצאים היום במצב של החל מתחילת שנת 2011 מציאות שהיא תהיה סדר גודל של עוד כשנה, שנה וכמה חודשים עד שיגיע גז מ"תמר".
יפתח רון-טל: מתוך כמעט 50% ממקורות הדלקים האלה, שהם גז, אנחנו נמצאים עם פחות מחצי.
יפתח רון-טל: אין לנו גז מצרי בכלל, יש לנו מאגר הולך ומתדלדל בים תטיס, הרבה מעבר למה שתכננו.
יפתח רון-טל: פשוט מתמוטט לנו מול העיניים – מתמלא במים ומתמוטט.
יפתח רון-טל: זה מביא לעליית מחירים, לעלייה בעלויות הדלקים באופן דרמטי.
יפתח רון-טל: החברה היציבה ביותר בעולם לא היתה שורדת, בטח לא חברת החשמל במצב הפיננסי שלה.
יפתח רון-טל: אין מה לעשות.
יפתח רון-טל: תיכף אני אגע גם לגבי מחירי החשמל, אני לא אהיה פטור מזה.
יפתח רון-טל: בשנת 2010 עלויות הדלקים בחברת החשמל היו 9.5 מיליארד שקלים.
יפתח רון-טל: הם תוכננו ללכת ולרדת במהלך 2011 בגלל שכמות התחנות שעובדות על גז הולכות ונכנסות כל הזמן, בלי שאני אפרט כרגע איפה, אבל במסגרת תוכניות החירום שאותן פירטתי קודם.
יפתח רון-טל: במקום זה אנחנו סיימנו את שנת 2011 עם עלויות דלקים של 14 מיליארד שקלים, רק בגלל שהפסיק הגז ממצרים.
יפתח רון-טל: נקודת העבודה שלנו, למי ששאל, שאין גז מצרי.
יפתח רון-טל: כל החישובים פה שאין גז מצרי.
יפתח רון-טל: מה שלא לקחנו בחשבון – בעוד אני מדבר אתך – כמות הגז שאנחנו מושכים, שמסופקת על-ידי ים תטיס הולכת וקטנה.
יפתח רון-טל: אלו השינויים בעלויות שאורית דיברה עליהם.
יפתח רון-טל: זה רק זה.
יפתח רון-טל: לא קשור לגז המצרי – אנחנו במצב של אין גז.
יפתח רון-טל: שנת 2012 – החישוב שלנו כרגע, שנידרש לבין 25-23 מיליארד שקלים.
יפתח רון-טל: זאת אומרת, אנחנו יותר ממכפילים את עלויות הדלקים בחברה.
יפתח רון-טל: אלו מספרים אסטרונומיים.
יפתח רון-טל: עם זה חברה לא יכולה להתמודד לבד, בטח לא חברה שהיא ספק שירות חיוני.
יפתח רון-טל: כי אם זה היה חברה פרטית, אתם יודעין מה היה קורה?
יפתח רון-טל: אני אגיד לכם מה היה קורה.
יפתח רון-טל: אם זו היתה חברה פרטית היא פשוט לא היתה מספקת חשמל.
יפתח רון-טל: היא לא ספק שירות חיוני.
יפתח רון-טל: או שהיתה מעלה את המחירים באופן שמותר לה.
יפתח רון-טל: אבל אנחנו לא חברה פרטית – וטוב שאנחנו לא חברה פרטית – ולכן יש חשמל במדינת ישראל.
יפתח רון-טל: זו הסיבה היחידה שיש חשמל.
יפתח רון-טל: לכן כל מי שמהר שולח את חברת החשמל לכל מיני כיוונים אחרים צריך לזכור שהיא מחויבת בראש ובראשונה – הרבה לפני החובות שלה, הרבה לפני, נקרא לזה, שמירה נניח, על יציבות אופטימאלית מבחינה פיננסית – לספק חשמל.
יפתח רון-טל: זו נקודת העבודה שלנו, וככה אנחנו מסתכלים על החיים.
יפתח רון-טל: עם זאת, אני רוצה להגיד שני דברים בהקשר הזה.
יפתח רון-טל: אחד, מחיר החשמל – אין מה לעשות, במדינת ישראל הוא יחסית זול.
יפתח רון-טל: אני אקרא לך את הטבלה, היא מעודכנת לסוף 2010, אבל השינויים היו בכל המקומות ברמה של אחוזים לכאן ולכן.
יפתח רון-טל: אני מדבר על יורו-סנטים.
יפתח רון-טל: מדינת ישראל – 8.63 יורו-סנט.
יפתח רון-טל: פינלנד – 8.86.
יפתח רון-טל: קרואטיה – 8.97.
יפתח רון-טל: צ'כיה – 9.49.
יפתח רון-טל: נורווגיה – 9.84.
יפתח רון-טל: דנמרק – 10.21.
עודד אגמון: איך נזכור כל כך הרבה מספרים?
יפתח רון-טל: לא קשור, אני נותן איזושהי תחושה.
יפתח רון-טל: במדינות מערב אירופאיות, כולן.
כרמל שאמה-הכהן: גרמניה?
יפתח רון-טל: שוודיה - - תן לי רגע - - -
לאה ורון: צרפת, אנגליה, הולנד?
יפתח רון-טל: שוודיה – 10.76.
יפתח רון-טל: הולנד – 11.55.
יפתח רון-טל: 50% יותר יקר.
לאה ורון: איפה יותר זול מאשר בישראל?
קריאה: בארצות הברית.
יפתח רון-טל: ארצות הברית זאת התנהגות אחרת מכיוון שהגז המסופק בארצות הברית הוא גז יבשתי, וכיום הוא יחסית זול.
יפתח רון-טל: אנחנו משווים את עצמנו - - יש מספר מדינות, אנחנו בשליש התחתון.
יפתח רון-טל: בוא נגיד, בקצה התחתון של השליש התחתון.
יפתח רון-טל: בריטניה – 12.46, מי ששאל על אנגליה.
יפתח רון-טל: ספרד – 12.71.
יפתח רון-טל: גרמניה – 12.72.
יפתח רון-טל: בלגיה – 12.78.
יפתח רון-טל: ואוסטריה זה כמעט 13 יורו-סנט.
לאה ורון: ובכל זאת, מי יותר זול מאיתנו?
לאה ורון: באיזה מדינות החשמל יותר זול מאשר בישראל?
יפתח רון-טל: את רוצה לשמוע רשימה של מדינות?
לאה ורון: שתיים-שלוש.
קריאה: יש רק שתיים-שלוש.
יפתח רון-טל: בדיוק, תיכף אני אגיע.
אמיר אדרי: ארצות הברית, מקסיקו וקוריאה.
יפתח רון-טל: ביקשתי נתונים רציניים - - -
אמיר אדרי: אנחנו בין הזולים.
יפתח רון-טל: יש לי במייל.
יפתח רון-טל: עשר שניות.
יפתח רון-טל: הנה – אסטוניה – 6.9.
יפתח רון-טל: הבאים אחרי מדינת ישראל.
יפתח רון-טל: בולגריה – 6.94, וצרפת – 8.16.
יפתח רון-טל: רומניה – 8.27, שהיא הכי צמודה אלינו.
יפתח רון-טל: אלה ארבעת המדינות מתוך הרשימה המעודכנת שהן יותר נמוכות.
יפתח רון-טל: פה אפשר לראות שבין 2009 - - לפני הירידה של 2010 - - -
אורית פרקש-הכהן: - - - חברת החשמל משתמשת בשקף של רשות החשמל.
יפתח רון-טל: אני יודע.
יפתח רון-טל: לא, זה שקף שלנו.
אורית פרקש-הכהן: צריך לתעד את זה.
יפתח רון-טל: זה שקף שלנו.
מנחם קמיש: לא, זה שלנו, זה מהמחשב שלי.
אורית פרקש-הכהן: שים לב משמאל למעלה, שים לב למשקפיים.
אורית פרקש-הכהן: הסמל הירוק של שירותים ציבוריים.
יפתח רון-טל: אני מחזיק בידי שקף זהה.
יפתח רון-טל: זאת אומרת, יש פה היסטוריה – נתוני רשות החשמל וחברת החשמל אותו הדבר.
יפתח רון-טל: איזה פלא, זה אפשרי.
יפתח רון-טל: בכל מקרה, מה שאני רוצה להגיד שהעלייה היא בין 2009 למי - - עוד פעם, גם אני חושב שצריך להקל על האזרח כמה שיותר.
יפתח רון-טל: אבל בואו נשים את הדברים בפרופורציות הנכונות – עלייה, לא באחוזים, באגורות, בין 2012-2009 זה 1.2 אגורות לקילוואט לשעה.
יפתח רון-טל: זו העלייה, אלו הנתונים.
יפתח רון-טל: כי היתה ירידה, לפי עניות דעתי, ירידה שלא לקחה בחשבון הסתכלות עתידית ב-2010.
יפתח רון-טל: היא הקלה על האזרח אבל היא חייבה את הרשות, בצדק, לפי דעתי, להעלות את התעריף, לא בגלל שהיא רוצה לפתור את הבעיות הפיננסיות של חברת החשמל – זה סיפור אחר, גם לזה נידרש – רק כדי שמישהו יוכל לממן את עלויות הדלקים שעליהן דיברתי.
יפתח רון-טל: מישהו צריך לשלם על הדלקים האלה.
יפתח רון-טל: מה, אנחנו סגרנו את הברז המצרי?
יפתח רון-טל: אנחנו עשינו את המהפכה במצרים?
כרמל שאמה-הכהן: שאלה, אדוני היושב-ראש, אם אני מגלם את הגירעון של חברת החשמל במחירי החשמל, מה המחיר האמיתי שאזרחי ישראל ישלמו?
יפתח רון-טל: הבנק העולמי קבע בחוות דעת, שמבחינתנו היא אובייקטיבית, היא התבקשה על-ידנו, אבל אני מאמין בגוף הזה.
יפתח רון-טל: ההחלטה ניתנה ערב כניסתי לתפקיד, שכדי לייצב את חברת החשמל צריכים לקרות שלושה דברים: בסיס התעריף צריך לעלות ב-16%.
יפתח רון-טל: בסיס התעריף.
יפתח רון-טל: לא התאמות התעריף לעלויות הדלקים, בסיס התעריף.
יפתח רון-טל: שתיים, הזרמת הון בעלים של סדר גודל של כשישה מיליארד שקלים, והורדת עליות בחברת החשמל של בין 25%-20%, והתייעלויות בתוך חברת החשמל.
יפתח רון-טל: כל דרך שאנחנו נפעל – אלא אם היא תהיה באמצעות רפורמה - - -
כרמל שאמה-הכהן: למה זה לא קורה?
יפתח רון-טל: זה יקרה.
יפתח רון-טל: אני מאוד מקווה שבמהלך השנה הקרובה אנחנו נשלים את העקרונות של הרפורמה והתחיל לממש אותה.
יפתח רון-טל: אין דרך אחרת.
יפתח רון-טל: אנחנו קבענו - - אני כיושב-ראש החברה - - -
כרמל שאמה-הכהן: מה זה עקרונות החברה?
כרמל שאמה-הכהן: מה שהצגת - - -
יפתח רון-טל: אני אגיד לך.
יפתח רון-טל: למשל, אנחנו קבענו שעד סוף 2012 – מכיוון שקבענו אז אני יכול להגיד את זה כאן – בחברת החשמל, בין אם תהיה רפורמה או לא תהיה רפורמה, יהיו פחות 400 עובדים קבועים.
כרמל שאמה-הכהן: עד סוף 2012?
יפתח רון-טל: עד סוף 2012.
יפתח רון-טל: בתוך הרפורמה, זה פחות או יותר הקצב שבו נרד.
יפתח רון-טל: אנחנו מדברים על התייעלות מבחינת כוח האדם בסדר גודל של בין 2,000-1,500 איש, לא פחות.
יפתח רון-טל: החוכמה תהיה שזה יהיה על בסיס של שינוי ארגוני, זאת אומרת, לא לפטר.
יפתח רון-טל: אם אתה מפטר ונשאר במבנה הארגוני הקיים שלך, אז אתה מייצר ארגון יותר חלש, אבל אם אתה בונה את הארגון בצורה יותר מתקדמת – סתם לדוגמא, האם צריך את כל כמות המחוזות שיש היום?
יפתח רון-טל: יש היום חמישה.
יפתח רון-טל: אבל יש גם שינויים, נקרא לזה, ביכולת השליטה שלך.
יפתח רון-טל: כאן אנחנו נקטין את כמות המחוזות, ונבנה ארגון שהוא יותר יעיל ומוכן לתחרות, כי הרפורמה קובעת גם תחרות במגזר הייצור, ואנחנו בעד התחרות הזאת.
יפתח רון-טל: אנחנו נתכונן אליה.
יפתח רון-טל: מונה אתמול או שלשום סגן השר איציק כהן כפרוייקטור מטעם שר האוצר לקידום הרפורמה הזו.
יפתח רון-טל: יש לו, לפי דעתי, את כלים ואת אורך הרוח כדי לקדם אותה.
יפתח רון-טל: תהיה רפורמה בחברת החשמל, והיא חלק משינוי מבני במשק החשמל, והוא כולל גם התייעלות בתוך החברה, גם – מה שאנחנו קוראים לו – "גמישות ניהולית" יותר טובה.
יפתח רון-טל: החלק הנוסף ברפורמה הזו, שבלעדיו לא תהיה רפורמה, זה מה שאנחנו נוהגים לכנות אותו "איתנות פיננסית".
יפתח רון-טל: זאת אומרת, הגעה למצב פיננסי יציב של החברה.
סלעית קולר: אפשר לשאול אותך שאלה?
יפתח רון-טל: רק שנייה, אני רוצה עוד מילה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין שהבנתי אותך טוב, כלומר, הרפורמה בחברת החשמל תכלול בהכרח ייקור התעריף?
יפתח רון-טל: כדי שתקרה רפורמה – רפורמה עולה כסף.
יפתח רון-טל: כדי להביא את החברה – במסגרת הרפורמה, אחרי שאנחנו נעשה את כל הצעדים הפנימיים – למצב של יציבות פיננסית, התעריף יידרש לעלות.
יפתח רון-טל: אם התעריף עולה עכשיו – הרי עליית התעריף עכשיו היא לא חלק מהרפורמה.
יפתח רון-טל: עליית התעריף עכשיו, כמו שאמרה אורית, היא תוצאה של עלייה בעלויות הדלקים, בעלויות הייצור.
יפתח רון-טל: מה שאנחנו מעריכים שיקרה – וזה הדבר הנכון – הוא למתן את הירידות בהמשך.
יפתח רון-טל: זאת אומרת, אנחנו נמצאים עכשיו ברמת עלות יצור מאוד גבוהה בגלל שאנחנו מייצרים עם סולר ולא עם גז.
יפתח רון-טל: החל מאמצע 2013, כשיתחיל להיכנס הגז, ולמעשה עלויות הייצור ירדו – לא בהכרח, לפי דעתי אנחנו נפעל נכון אם אנחנו נתאים רמת המחיר לא רק להורדת עלויות הייצור, אלא גם להיותו של המרכיב הזה מרכיב מאוד חשוב בשמירת היציבות הפיננסית של חברת החשמל ועיצובה במקביל לפעולות האחרות.
יפתח רון-טל: אני מקווה שהייתי ברור.
יפתח רון-טל: לכן זו החוכמה, ולכן גם היתה טעות גדולה ב-2010 להוריד את המחירים בצורה כל כך דרסטית, אבל אני לא נוגע בזה כרגע.
יפתח רון-טל: אני רוצה להגיד עוד שני דברים.
יפתח רון-טל: אחד, החשמל הכי זול והכי נקי, יושב ראש הוועדה, זה החשמל שאתה לא מייצר אותו.
יפתח רון-טל: עכשיו, זה לא סיסמא, זה באמת נכון.
יפתח רון-טל: זאת אומרת, כל מרכיבי ההתייעלות האנרגטית הם מרכיבים סופר חשובים במציאות שבה אנחנו נמצאים.
יפתח רון-טל: אני חושב שהדבר הזה הוא חיוני, גם מהכיוונים שהממשלה הולכת ותלך בהם, וככל שנעמיק את זה במסגרות השונות ובאופן שבו הציבור יהיה חלק מהתהליך הזה, אז יהיה לו גם יותר זול ויהיה ל גם בהכרח יותר נקי.
יפתח רון-טל: זה דבר אחד.
יפתח רון-טל: אני קורא לזה שאנחנו לא מייצרים רק מגה-וואטים, אנחנו גם צריכים לייצר נגה-וואטים.
יפתח רון-טל: זו נקודה אחת.
יפתח רון-טל: נקודה שנייה, אני רוצה לומר למה מי שהחזיקו את תלוש חברת החשמל וקראו אותו - - השאלה ששאלת, אני נותן לך נתון פשוט: בחודשים ינואר-פברואר 2012 היתה עלייה בביקושים לחשמל של 25% ביחס לחורף 2011, ביחס לינואר-פברואר 2011.
יפתח רון-טל: הנה לך עיקר הסיפור, מעבר לעלייה המתונה שהיתה במחירים, פשוט השתמשו יותר בחשמל, כי החורף מאוד קר.
יפתח רון-טל: אז לא יכול לבוא מישהו ולהגיד: שילמתי יותר, הוא גם צרך יותר.
יפתח רון-טל: בטח שהוא ישלם יותר.
יפתח רון-טל: הוא היה צריך להראות לך כמה הוא צרך יותר.
יפתח רון-טל: זו נקודה נוספת.
יפתח רון-טל: לאורך השנים, מהרגע שהגיע גז – צריך לזכור גם, אפשר לראות את זה כאן, בגדול, מ-2008 המשק חסך סדר גודל, מהפכת הגז חוסכת למדינת ישראל סדר גודל של מיליארד דולר בשנה.
יפתח רון-טל: זו מהפכה מאוד חשובה.
יפתח רון-טל: הבעיה היא שאנחנו נמצאים היום במשבר מתוחם בזמן וצריך להתמודד איתו.
יפתח רון-טל: וכולם צריכים להתגייס לזה.
יפתח רון-טל: היינו יכולים לחסוך 14 מיליארד שקלים, לא נעים לי להגיד.
יפתח רון-טל: איך?
יפתח רון-טל: אנחנו היום במרץ 2012.
יפתח רון-טל: לפי כל התוכניות של שותפות "תמר" הצינור שהיה אמור להיות מפותח ממאגר "תמר", שהוא מול חיפה, לחוף דור, פחות או יותר, היה אמור לעבוד בפברואר 2012.
יפתח רון-טל: שווה 14 מיליארד שקלים שאנחנו עכשיו צריכים להוציא כי הצינור הזה יהיה מוכן רק ביוני 2013.
יפתח רון-טל: עכשיו, הוא כמובן לא הולך לחוף דור, שזה בערך 80-70 קילומטר.
יפתח רון-טל: אלא לאיפה הוא הולך?
יפתח רון-טל: הוא הולך מ"תמר" לים תטיס ומים תטיס בצינור הישן לאשדוד.
יפתח רון-טל: זה ניהול בעייתי מאוד, בלשון עדינה, של המערכת הציבורית של מדינת ישראל, של מקבלי ההחלטות.
יפתח רון-טל: אתם צריכים ללמוד מזה לעתיד.
יפתח רון-טל: אני הייתי בישיבת הממשלה, הצגתי את זה, וראש הממשלה אמר את דעתו באופן הכי מפורש שבעולם – שזאת תקלה.
יפתח רון-טל: תקלה מאוד יקרה.
יפתח רון-טל: אגב, אני לא מפיל את זה על שישנסקי, זה לא קשור לשישנסקי.
כרמל שאמה-הכהן: זה היה מאבק עם הירוקים.
יפתח רון-טל: כן.
יפתח רון-טל: זה הבננות המפורסמות.
יפתח רון-טל: אני אומר שהחל מקיץ 2013 נכון שיהיה גז מ"תמר", אבל בוא לא נשכח – חשוב לי להגיד את זה כאן – כל הגז הזה יהיה מבוסס על צינור אחד בינתיים.
יפתח רון-טל: אחד, שחס וחלילה קורה לו משהו, נתכנס בו כולנו ולא נדע מה לעשות.
יפתח רון-טל: ולכן אני קורא מכאן: חייבים לקדם את זה מהר, ברמה של מהלך חירום, שיגיע לפחות עוד צינור מיד, ובשנים הקרובות אנחנו צריכים להגיע למצב של כארבעה צינורות שמגיעים מהים ליבשה כדי לייצר את אותה יתירות שמאפשרת לממש את מהפכת הגז, ולמדינת ישראל להפוך באמת ולהיות עצמאית מבחינה אנרגטית.
יפתח רון-טל: זה דבר שהוא חזון.
יפתח רון-טל: הנקודה השנייה שרציתי לומר, שאני חש שיש התגייסות.
יפתח רון-טל: אנחנו ישבנו השבוע עם השר גלעד ארדן.
יפתח רון-טל: המשרד להגנת הסביבה – יש פה נציג שלו?
יפתח רון-טל: אני חושב שהמשרד הזה מתגייס.
יפתח רון-טל: תמיד אפשר לעשות יותר.
יפתח רון-טל: הוא מתגייס, הוא ער למצוקה, ואני חושב שהוא מגלה אחריות רבה לחלק של המשרד ממש ברמה הלאומית.
יפתח רון-טל: זה נכון גם לגבי משרד האנרגיה והסביבה, וזה נכון גם לגבי רשות החשמל, אבל זה לא מספיק.
יפתח רון-טל: אנחנו – ובזה אני מסיים – מחויבים למצוא מקורות לתקציב שיאפשר לנו לרכוש סולר, אחרת כבר בתקופה הקרובה לא נוכל לרכוש סולר בהיקפים הנדרשים.
יפתח רון-טל: אין לנו עודף מזומנים בשביל לרכוש סולר לתקופה הקרובה.
יפתח רון-טל: ואם לא יהיה סיכום מידי עם האוצר לגבי מכלול של פעולות שיאפשרו לנו במידי בין שניים לשלושה מיליארד שקלים, לא יהיה סולר.
יפתח רון-טל: ואז, מה שיקרה – לא רק שיש לנו בעיה פיננסית, אני מחזיר אותך למה שהתחלתי.
יפתח רון-טל: למה דיברתי על משברים משולבים?
יפתח רון-טל: כי אם לא יהיה סולר, וממילא אנחנו נמצאים ברזרבה אפס, הרזרבה לא תקטן, לא שלא תהיה רזרבה, יהיה פחות מהצורך, מכיוון שאין לי את הסולר לקנות לצורך הפעלת התחנות.
יפתח רון-טל: עכשיו, אני חס וחלילה לא מאיים.
יפתח רון-טל: אני מציג תמונה עובדתית שמחייבת את כולם להתגייס בתקופה הקרובה.
יפתח רון-טל: ואני לא פוסל אפשרות – אני אומר את זה פה, צריך לעשות הערכת מצב ביחד עם המשרד לאנרגיה – יש על פי חוק משק החשמל, סעיף 58, נדמה לי, שמאפשר על הכרזת מצב חירום במשק החשמל.
יפתח רון-טל: ואני לא פוסל אפשרות כזאת כדי לקצר תהליכים.
יפתח רון-טל: על זה אני אצטרך לשבת ולחשוב.
יפתח רון-טל: עד כאן.
יפתח רון-טל: תודה.
סלעית קולר: אפשר שאלה על תוכנית החירום?
סלעית קולר: כי היינו פה בדיונים על תוכנית החירום בזמנו, כשר התשתיות היה בן אליעזר, ואתם הודעתם שב-2013-2012 הולך להיות מחסור, ואז היה את העניין של התשלום שאנחנו שילמנו על שלב א' של תוכנית החירום, שהיה אמור להביא אותנו למצב יותר טוב ב-2013-1012.
סלעית קולר: והסיפור - - -
יפתח רון-טל: לא, תוכנית החירום - - -
סלעית קולר: גויס כסף מהציבור - - -
יפתח רון-טל: תוכנית החירום – אני אבהיר בדיוק.
סלעית קולר: בדיוק, לא הבנתי מה קרה עם זה - - -
יפתח רון-טל: אוקיי, תוכנית החירום חולקה לשני חלקים.
יפתח רון-טל: בחלק הראשון נבנו שלושה מחזורים פתוחים על בסיס של גז, שסיפקו קצת פחות מ-300 מגה-וואטים בכל תחנה.
יפתח רון-טל: סך הכול כ-600 מגה-וואט.
יפתח רון-טל: זו תוכנית שהושלמה.
סלעית קולר: אוקיי, וזה על בסיס גז.
יפתח רון-טל: במקביל, המעבר לגז יצר עודפים שהיו אמורים לחזור לצרכן בהיקף של שני מיליארד שקלים.
יפתח רון-טל: ואז הגענו לצורך לקבל החלטות לגבי החלק השני של תוכנית החירום.
יפתח רון-טל: תוכנית החירום שלב ב', מהי?
יפתח רון-טל: לקחת את שלושת המחזורים האלה, שלושת מחזורי הגז הפתוחים האלה, ולסגור אותם באמצעות תוספות קיטוריות, ולהגיע למצב של כמעט 400 מגה-וואט בכל תחנה.
יפתח רון-טל: למרות שדירקטוריון חברת החשמל החליט בהחלטה עקרונית שהוא לא מממן יותר תוכניות פיתוח, לא יכולנו להתעלם ממצב החירום, ולכן זו היתה החלטה – דרך אגב, הראשונה שאני קיבלתי, החלטה לא פשוטה, די זחלתי כדי שההחלטה הזאת תוחלט – שנעשה שילוב כוחות ביחד עם האוצר, רשות החשמל, משרד האנרגיה והמים.
יפתח רון-טל: ואז אמרנו: ניקח את שני מיליארד השקלים האלה, במקום להחזיר אותם לציבור, נקבל אותם כהלוואה ונחזיר אותם לאורך כ-15 שנה – אנחנו רצינו יותר, בסוף סוכם על 15 שנה – ואנחנו כן נלך ונגייס עוד כ-1.5 מיליארד שקלים ונגיע להיקף תקציבי של 3.5 מיליארד שקלים שמאפשר לנו לבצע את תוכנית החירום שלב ב'.
יפתח רון-טל: כל מה שאמרתי עכשיו מבוצע, והוא חלק מהתוכנית.
יפתח רון-טל: לתוכנית הזו היה מרכיב נוסף, יחידה נוספת שהיתה יכולה לשנות את כל התמונה מהקצה אל הקצה – קוראים לה "מחז"מ אלון תבור", שאנחנו חשבנו – לא רק אנחנו חשבנו – קיבלנו הוראה ממשרד התשתיות לפתח את התחנה הזאת, ואין לנו כסף.
יפתח רון-טל: אז אני אמרתי: אוקיי, אין כסף?
יפתח רון-טל: בוא נעשה את זה בשילוב עם המגזר הפרטי.
יפתח רון-טל: ויצאנו ב-RFI, וכבר יכולנו לקדם את זה.
יפתח רון-טל: ואז בא חיים שני ואמר: אין צורך ב"אלון תבור".
יפתח רון-טל: למרות זאת אני נלחמתי כדי שנפתח את התחנה הזו.
יפתח רון-טל: ואז אמרו לי: שמע, אתה לא יכול לפתח את התחנה הזאת בשיתוף פעולה עם המגזר הפרטי כי השילוב הזה בין חברת החשמל, הקונסטרוקציה הזאת של חברת החשמל 49% והמגזר הפרטי 51%, זו קונסטרוקציה שתאושר לחברת החשמל רק במסגרת הרפורמה.
יפתח רון-טל: הפילו לי את זה.
יפתח רון-טל: משרד האוצר הפיל את זה.
יפתח רון-טל: ולכן אין "אלון תבור".
יפתח רון-טל: בעיני אי הקמתה של "אלון תבור" הוא מחדל.
יפתח רון-טל: כל השאר הושלם.
סלעית קולר: מה שאתה אומר - - - ירד גשם בשנה אחת - - -
יפתח רון-טל: כל תוכנית החירום בפעולה.
יפתח רון-טל: שלב א' כבר עובד, ושלב ב' יהיה לפי לוח הזמנים שנקבע.
כרמל שאמה-הכהן: עוד שאלה מבחינת הצרכנים – אני לא יודע מי צריך להשיב עליה, חברת החשמל או רשות החשמל – במקרה של הערכת חסר של חשבון, של צריכה, חשבון שמוגש לצרכן על-פי הערכה, לא על פי קריאת מונה, וההערכה היא הערכת חסר, בחשבון שאחריו, כמובן, הוא על-פי קריאה, והיתרה מהחודש הקודם מצטרפת ובין לבין היתה העלאת מחיר.
כרמל שאמה-הכהן: הבנת את הדוגמא?
כרמל שאמה-הכהן: חשבון של ינואר-פברואר היה מחיר מסוים - - -
יפתח רון-טל: על ההפרש הזה, אם חלה העלאת המחיר.
כרמל שאמה-הכהן: איך מאתרים את ההפרש הזה ועל-פי מה הוא מתומחר?
יפתח רון-טל: אתה שואל שאלה טובה.
יפתח רון-טל: אין לי תשובה, אבל אני מקווה שלא הצרכן ישלם את זה.
אורית פרקש-הכהן: אם אתה רוצה, יש כאן נציגה, ראש אגף פניות ציבור שלנו, מירב יוסף.
אורית פרקש-הכהן: ויש לנו תשובה לעניין הזה.
אורית פרקש-הכהן: ברגולציה הצרכן לא ניזוק, אבל הנה, מירב תשיב.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כן.
מירב יוסף: קודם כל שלחנו תשובה בכתב, ראית, אני מניחה.
מירב יוסף: אנחנו מדברים על חודשיים שהיתה הערכת צריכה, והוגש חשבון על בסיס הערכה.
מירב יוסף: עוד חודשיים עברו ואז היתה קריאת מונה רגילה.
מירב יוסף: ואז אתה שואל אם היתה העלאת מחיר בארבעת החודשים האלה – איך יודעים?
מירב יוסף: כאשר עושים את קריאת המונה המסכמת, נקרא לה, חברת החשמל עושה את זה לפי יומית.
מירב יוסף: זאת אומרת, שאם היתה העלאת מחיר באמצע – כתוב את זה גם בחשבון: "ראו, השתנו המחירים לאורך התקופה.
מירב יוסף: החשבון נעשה לפי חישוב יחסי".
מירב יוסף: זה כתוב בהודעה על גבי החשבון.
מירב יוסף: מה שעושים, לוקחים את כל התקופה הזאת ומחלקים אותה לפי ימים בפועל.
מירב יוסף: ואז, אם ההעלאה, נניח היתה ב-2 בפברואר, לצורך העניין, אז עד ה-2 בפברואר זה לפי התעריף הקודם.
מירב יוסף: לוקחים את ארבעת החודשים ועושים ממוצע.
מירב יוסף: נניח שבארבעת החודשים יש לנו 120 יום – זה 60 ועוד 60 בדרך כלל – בכל יום לפי הקריאה המסכמת של המונה, נניח הוא צרך 2,000 קוט"ש, אז מחלקים לפי התקופה הזאת, ואז יודעים כמה הוא צרך פר יום.
מירב יוסף: ואז מחשבים – עד למועד שבו היה - - בסדר?
מירב יוסף: זו גם התשובה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, החישוב פר יום נעשה על ארבעה חודשים ולא על חודשיים.
מירב יוסף: נכון, ואז ככה יודעים מתי התעדכן התעריף.
כרמל שאמה-הכהן: גדי שלסקי, מנכ"ל חברת "פאוורסיינס", בבקשה.
גד שלסקי: אני ביקשתי להופיע כאן כי אנחנו חברה שמייצרת חסכמים לחיסכון בחשמל.
גד שלסקי: אנחנו מפחיתים את המתח העודף שקיים ברשת.
גד שלסקי: מי שלא יודע, המתח הוא כמו במייל לחץ.
גד שלסקי: חברת החשמל מעלה את המתח כדי לספק את הביקוש העולה בצריכת החשמל.
גד שלסקי: שואלים את הציבור מה המתח בישראל, רוב הציבור אומר 220 וולט.
גד שלסקי: זה כבר מזמן לא 220 וולט, זה 230 וולט, והאיחוד האירופאי העלה את זה ל-240.
גד שלסקי: מרבית מדינות אירופה זה 240.
גד שלסקי: לחברת החשמל מותר לספק חשמל בטווח של בין מינוס, פלוס 10%.
גד שלסקי: זאת אומרת, בין 207 וולט ל-253 וולט, המתח הוא תקני, המכשירים עובדים, הכול בסדר.
גד שלסקי: אז ב-240 וולט, או 245 וולט, צריכת החשמל גדולה בצורה משמעותית מאשר ב-220 או 215.
גד שלסקי: תסתכלו על החדר כאן: התאורה כאן תוכננה ל-220 וולט.
גד שלסקי: אם יש כאן עכשיו 230 או 240 וולט, יש כאן עודף תאורה על מה שתוכנן.
גד שלסקי: המכשיר שלנו עובד כמו החסכם – מפחית את המתח העודף, מייצב אותו על 220, 215, איך שמתכננים, וחוסך בסדר גודל של - - -
כרמל שאמה-הכהן: איפה מותקן המכשיר, פר בית?
גד שלסקי: הוא מותקן אחרי שעון החשמל.
גד שלסקי: יש לנו סדרה של מכשירים – יש מכשירים רק לתאורה.
גד שלסקי: אפילו כאן, בכנסת, ליד שער "פולמבו" מותקן מכשיר כזה כבר מספר שנים, חוסך 27% בתאורה ההיקפית של הכנסת.
גד שלסקי: שם זה מותקן על מערכת תאורה, על מרכזיית תאורה.
גד שלסקי: יש לנו מכשיר שיצא לפני שנה שמותקן מיד אחרי שעון החשמל, והוא חוסך על כל הצריכה הכללית של המתקן.
גד שלסקי: זה מוצר תוצרת כחול-לבן, אנחנו נמצאים באור יהודה, הכול תוצרת של ישראל, אנחנו מוכרים בישראל.
גד שלסקי: 55% או 60% מהמכירות שלנו הם בחו"ל, במדינות אירופה.
גד שלסקי: זה מוצר יעיל, חברת החשמל מכירה אותו, הוא מותקן בחברת החשמל, במשרד בירושלים ובחדרה.
גד שלסקי: אני באתי לספר את הסיפור הזה כאן לא רק לעשות לנו את הפרסום, אלא בעיקר לבוא ולהגיד: יש גם פיתרון.
גד שלסקי: כמו שחסכמים הורידו בצורה משמעותית ונקלטו היטב, צריך להיות כאן איזשהו מאמץ לאומי לבוא ולהכניס מכשירים כמו שלנו או מכשירים אחרים, ויש את המאמץ הזה.
גד שלסקי: גם המשרד לאיכות הסביבה וגם משרד התשתיות משקיעים, אבל יש מקום למאמץ נוסף, שאפשר לעשות אותו בטווח קצר, לחנך את הציבור, להביא את זה לידיעת הציבור.
גד שלסקי: ואפשר כאן להפחית – תחשבו, אם מורידים 10% בצריכת החשמל, זה פותר ליפתח ולחברת החשמל את כל הבעיות.
כרמל שאמה-הכהן: רשות החשמל, אתם מכירים את זה?
לאה ורון: אתה פנית לרשות החשמל, לחברת החשמל?
עודד אגמון: זהו, זה בדיוק מה שבאתי להגיד, דווקא פנייה שלך לא ראינו ברשות החשמל, ונשמח לראות מה המוצר הזה, זה יכול להיות מוצר מאוד מעניין.
עודד אגמון: יש לנו הסדרים, כמו ששמעת, על ניהול ביקושים, זה יכול להיות חלק מתוך אותם הסדרים.
עודד אגמון: בוא, תציג לנו את הפרויקט הזה, יש לנו אנשים מקצועיים, גם בקטע הכלכלי, גם בקטע ההנדסי, הם יכולים ללמוד את הנושא ולראות אם אפשר לשלב את זה פנימה.
עודד אגמון: זה נשמע מעניין על פניו.
כרמל שאמה-הכהן: העלות של מכשיר כזה, היא ריאלית גם למשק בית ממוצע?
גד שלסקי: יש לנו מכשיר גם למשק בית.
גד שלסקי: אנחנו מסתכלים בדברים האלה על Return on investment, החזר ההשקעה.
גד שלסקי: החזר ההשקעה הוא שנה וחצי לשלוש שנים.
גד שלסקי: אם נותנים איזשהו עידוד כמו פחת מואץ לעסקים או הנחות - - -
כרמל שאמה-הכהן: מה העלות שלו?
כרמל שאמה-הכהן: מה העלות של מכשיר כזה?
גד שלסקי: זה תלוי בגודל.
גד שלסקי: מכשיר ביתי יכול לעלות סדר גודל של 3,000-2,500 שקלים, כאשר מכשיר לעסק, אם זה עסק גדול, זה יכול להיות גם כמה עשרות אלפי שקלים.
מנחם קמיש: מה מונע ממך כבר עכשיו לשווק את זה?
גד שלסקי: אנחנו משווקים.
אורית פרקש-הכהן: אתה יזם פרטי, אתה יכול ללכת ישירות ל- Target marketשלך ולשווק את המוצר.
גד שלסקי: אנחנו משווקים ואנחנו עושים את זה ומוכרים בחו"ל הרבה יותר מאשר בישראל, אבל חשבתי שזה נכון לבוא ולהציג את הדבר הזה כאן, כי כמו שמדינת ישראל נרתמה, לא חיכתה שהציבור ילך ויקנה חסכמים, אלא עשתה איזשהו מהלך לעודד את הציבור – בחלק מן המקרים אפילו סבסדו את זה ודחפו את זה.
גד שלסקי: מכיוון שיש כאן כזאת מצוקה, גם של הציבור שמשלם הרבה כסף, וגם של חברת החשמל – בצורת.
גד שלסקי: במקום לקנות גנראטורים, או בנוסף לגנראטורים שבחירום, בואו נעשה עוד איזה מאמץ, וגם נתייעל.
גד שלסקי: קיבלתי את דבריו של יושב-ראש חברת החשמל, שהחשמל הכי כדאי זה החשמל שלא צורכים.
כרמל שאמה-הכהן: הכי נקי.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, איתן פרנס, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשת.
איתן פרנס: אני רוצה להתריע על כמה דברים שקורים בחדר הזה והם חמורים ביותר, כי מדינת ישראל מתנהלת באופן של משבר במשק האנרגיה כבר אני לא יודע כמה זמן, ואף אחד לא מדבר על תכנון אמיתי של משק חשמל.
איתן פרנס: תכנון אמיתי של משק חשמל נעשה 30 שנה קדימה.
איתן פרנס: לכל המדינות המפותחות יש תוכניות אסטרטגיות.
איתן פרנס: מדינת ישראל – שמענו כאן את יושב-ראש חברת החשמל על התחזית לקיץ הצפוי.
איתן פרנס: אולי הדבר הכי נכון הוא לקרוא מכאן לכל תושבי ישראל שיקנו קיט סולארי לקיץ הקרוב, כי הם רוצים לטעון את הפלאפון שלהם, או את המחשב הנייד – לשלוח את ההסכם או את החוזה או את המייל או לדבר בטלפון עם מישהו, אז עדיף להם שיצאו לשמש, כי זה יקרה בשעת שיא, ויטעינו.
איתן פרנס: והדבר הזה מתפרס לא רק לשימוש הפרטי.
איתן פרנס: מדינת ישראל חייבת להיכנס לעולם הסולארי.
איתן פרנס: היא חייבת לייצר חשמל סולארי, והיא יכולה לעשות את זה כבר בקיץ הקרוב בעלויות שהן דומות לעלויות השיא שיהיו בקיץ.
איתן פרנס: שמענו כאן את יושב-ראש חברת החשמל גם בנושא נוסף:
איתן פרנס: ביטחון האנרגיה ועצמאות האנרגיה של מדינת ישראל.
איתן פרנס: ההישענות על מקור אחד של גז – כמה זול שהוא יהיה, וכמה טוב שהוא יהיה – היא מסוכנת למדינת ישראל.
איתן פרנס: אפשר להקים בשנים הקרובות מאות ואלפי מגה-וואטים בערבה – אם נתחיל היום אז עוד שלוש שנים זה יהיה, והם יהיו מקור נוסף, ולא צריך להזכיר כאן מה יכול לקרות בשעת חירום, ומה יכולה לעשות תחנת כוח של 1,000 מגה-וואט.
איתן פרנס: לא צריך לפחד לדבר על הטכנולוגיות האלה, הן ישראליות, הן כחול-לבן, הן נמצאות כאן.
איתן פרנס: אנחנו, הישראלים, בונים את התחנות של קליפורניה, ועשינו את זה גם בשנות ה-80, וכאן אנחנו נמצאים ב-2012 בדיון על משק החשמל, ואיש לא מדבר, חס וחלילה, על אנרגיה סולארית.
איתן פרנס: עוד לא נכנסתי לנושא הכלכלי.
איתן פרנס: במה שונה אנרגיה סולארית, והאנרגיה המתחדשת בכלל?