GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן פרנס: היא שונה בזה שמהיום שמקימים אותה אין כבר עלויות, אין דלקים.
איתן פרנס: אז נכון שקשה לכל הכלכלנים שינוי הפרדיגמה הזה, שלא צריך לחשוב מהיום שהקמת מאיפה יבוא הסולר.
איתן פרנס: מה לעשות?
איתן פרנס: עולם חדש.
איתן פרנס: כן, עולם חדש, שמתקשים לקבל אותו, גם ברשות החשמל וגם בחברת החשמל – ואני לא מאשים את חברת החשמל, כי אף אחד לא נתן לה להיות פרטנר לנושא הזה – ומתקשים לקבל את שינוי הפרדיגמה הכלכלית הזו.
איתן פרנס: עכשיו, אנחנו אומרים כך – ואני מסכם – תכנון משק החשמל של מדינת ישראל צריך להיעשות בראייה של 30 שנה, כמו בכל משק חשמל מתוקן בעולם, תוך בחינה של שילוב הולך וגובר של אנרגיה מתחדשת.
איתן פרנס: גם אם זה יקרה בעוד חמש שנים, אם נתחיל לתכנן היום – וראו את צינור הגז שהיה צריך להגיע ולא הגיע – אז בעוד חמש שנים יהיה.
איתן פרנס: דבר שני, לקיץ הקרוב צריך לאשר הסדר – ונמצאים כאן כל האנשים הרלוונטיים – שמי שיכול לייצר את החשמל לצריכתו העצמית בעלויות שהן עלויות דומות לעלויות הרכישה מחברת החשמל יוכל להקים גג סולארי – אם זה לביתו, אם זה לעסקו – ולא יקרה כלום אם יהיו כמה מאות מגה-וואטים שיעלו קצת יותר ויספקו חשמל בשעות שיא.
איתן פרנס: בסופו של דבר הם גם יהיו מקור לביטחון אסטרטגי, ביטחון האנרגיה של ישראל – וזה הדבר האחרון שאני רוצה להגיד – אם לא נתחיל היום בהקמת תשתית רגולאטיבית להקמת תחנות כוח, תחנות העתיד, התחנות הסולאריות שיהיו לצד הגז מקור משלים לביטחון אנרגיה, כולנו נכשלנו, ונשב כאן, בכנסות ישראל, ובהרבה מאוד ועדות ונגיד למה לא עשינו את מה שיכלנו לעשות, והדבר הזה לא נעשה.
איתן פרנס: זה שלרשות החשמל אין תזה בנושא אנרגיה מתחדשת כי היא אומרת: זה לא התפקיד שלי, זה ששר התשתיות אומר: אין לי תזה לגבי אנרגיה מתחדשת, לעצמאות אנרגיה כי יש כאן ריבוי של פקידות שעוסקת בזה, וזה שמשרד האוצר נמצא כאן ולא מקבל את שינוי הפרדיגמה שבכל משרדי האוצר הבין-לאומיים קיבלו אותו ולקחו מודלים כלכליים חדשים לבחון את זה, בסופו של דבר זה בושה לנו כעם נאור, שאנחנו לא מצליחים להביא את הנושא הזה של החשמל החדש.
אורית פרקש-הכהן: אפשר להתייחס?
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, עורכת הדין אורית פרקש, בבקשה.
אורית פרקש-הכהן: חשוב לי להתייחס לדברים של איתן פרנס גם מהבחינה הציבורית וגם מהבחינה הממשלתית.
אורית פרקש-הכהן: אני חושבת שלהגיד שלרשות החשמל אין תזה בנושא אנרגיות מתחדשות זה קצת מנותק מהמציאות, לאור העובדה שבשנים האחרונות אנחנו תמחרנו הסדרה של כמעט 2,000 מגה-וואט של אנרגיות מתחדשות.
אורית פרקש-הכהן: יש לנו מחירים היום, ב-PV אנחנו מדברים על 400 ועוד 300 ועוד 200, על כ-900 מגה-וואט שתמחרנו.
אורית פרקש-הכהן: רק אתמול מליאת הרשות שחררה עוד רישיונות ב-180 מגה-וואט של יזמות בפוטו וולטאי שמחוברת לרשת הולכה, יזמות גדולה.
אורית פרקש-הכהן: המדינה סיימה מכרז - - - רק לאחרונה, בטכנולוגיות של פוטו וולטאי וטכנולוגיות תרמו-סולאריות.
אורית פרקש-הכהן: יש לנו תעריפים של 800 מגה-וואט לאנרגית רוח, של 160 מגה-וואט לטכנולוגיות בביו-גז.
אורית פרקש-הכהן: בסוף צריך גם להתחבר לדיון הזה – לדברים האלה יש עלויות, וצריך גם להבין את זה.
אורית פרקש-הכהן: לצד העובדה שאנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה בהכנסת אנרגיות מתחדשות – והדבר הזה, דרך אגב, הוא במסגרת מדיניות ממשלה והחלטות ממשלה קיימות, שאנחנו פועלים ליישום שלהן ולקידום שלהן.
אורית פרקש-הכהן: אנחנו רואים חשיבות עליונה להכניס ולהעשיר את מדינת ישראל, ככל שניתן, באנרגיות מתחדשות.
אורית פרקש-הכהן: אבל יחד עם זה, צריך להבין שלעולם זה לא יכול להיות תחליף לדלקים - - - מטבע, המוגבלות של המשאבים הטבעיים שעליהם נסמכת האנרגיה הזאת.
איתן פרנס: אנחנו לא מוגבלים, אני חייב להגיד - - -
אורית פרקש-הכהן: שנייה, איתן.
אורית פרקש-הכהן: בנוסף, הצרכנים צריכים להבין שבסוף הדברים האלה עולים כסף.
אורית פרקש-הכהן: ואנחנו מדברים על צפי של - - הטכנולוגיות האלה אמורות להשפיע על תעריף החשמל לצרכן עד שנת 2020 בכמעט 15% עלייה של התעריף לצרכן.
אורית פרקש-הכהן: הדברים האלה צריכים להיאמר.
אורית פרקש-הכהן: ויחד עם זאת, אנחנו עושים כאן עבודה מאוד גדולה, ואני חושבת שבשנים האחרונות כל ההסדרה הזאת נפרסה בעבודה מאומצת ובטווח זמנים מאוד קצר.
אורית פרקש-הכהן: אנחנו גם מודעים לעובדה שהטכנולוגיות האלה הולכות ועוברות הוזלות דרמטיות ומשמעותיות ככל שהזמן עובר, ולמרות זאת אנחנו ממשיכים ומקדמים את הטכנולוגיה הזאת, באמת, מתוך חשיבות מאוד גדולה לקידום התעשיות האלה והאנרגיות האלה, שיהפכו חלק מתמהיל הדלקים במדינת ישראל.
אורית פרקש-הכהן: אז אני באמת חושבת שבעניין הזה נעשית עבודה, ואני חושבת שבסוף התוצאות מדברות בעד עצמן, התוצאות נראות ברגליים.
אורית פרקש-הכהן: וברגליים יש תעשייה חיה וקיימת ויזמות שמתכנסת למספרים מאוד יפים, ואני חושבת שאנחנו בכיוון הנכון ליישום יעדי הממשלה בעניין הזה.
אורית פרקש-הכהן: אני לא חושבת שהעובדה שרשות החשמל עומדת על זה שהדברים יעשו תוך שמירה על הנטל על צרכני החשמל צריכה לעמוד כנגדה, כי זה דבר שהוא חשוב לא פחות.
איתן פרנס: אדוני היושב-ראש, אני מבקש רשות לענות תשובה קצרה ביותר, כי עלייה של 15% במחירי החשמל בישראל היא לא רק תיאורטית, היא דמיונית.
איתן פרנס: רשות החשמל מפחיתה תעריפים.
איתן פרנס: המחיר הזה של 15% – אם ייושמו של 2,000 המגה-וואטים – ומה לעשות, אני מתבייש להגיד, אנחנו ב-200 מגה-וואט בשלוש שנים.
איתן פרנס: בואי אני אנסה לתת הצהרה כאן, גם ב-2015 אולי נכפיל את זה אם נמשיך בדרך הנוכחית.
איתן פרנס: אבל אני רוצה להגיד דבר כזה: אנחנו רוצים לייצר בעלות ייצור חשמל, ואנחנו רוצים להתחרות, ואנחנו רוצים את התשתית הזאת, שלוקח שנה להקים אותה, תשתית רגולאטיבית, ואני מצטער להגיד את זה, אף אחד לא עושה שום דבר במדינת ישראל כדי לאפשר לנו תשתית רגולאטיבית, שנוכל לייצר בעלויות שהן עלויות מתחרות.
איתן פרנס: בסופו של יום, האנרגיה המתחדשת תנצח, כל האנרגיות – זה יהיה בגלל הטכנולוגיה.
איתן פרנס: ככה עשו בחלל, וככה עשו בטכנולוגיות התקשורת, ככה עשו במחשוב.
איתן פרנס: אנחנו נגיע לשם, מדינת ישראל לא צריכה להיות מפגרת מאחור.
איתן פרנס: ובנושא הזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים לסיים.
אמיר אדרי: אני רוצה להגיב, בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל נרשם לפניך דורון אהרון, מינהל החשמל, משרד התשתיות.
דורון אהרון: אני מהמר גם שאני אמצה את מה שאמיר אמר.
דורון אהרון: אני פשוט קצת חושש שהדיון הזה לא יהפוך לדיון סולארי, כי אני לא מכיר משקים בעולם שמבוססים על טכנולוגיה סולארית.
דורון אהרון: למרות שהתעריף של - - -
איתן פרנס: 200 מגה-וואט אתה כן מכיר במדינה מפותחת?
דורון אהרון: שנייה, איתן - - -
איתן פרנס: - - - מגה-וואט בשלוש שנים בגללכם.
דורון אהרון: איתן, בדרך כלל אני מפריע לאחרים, אני מבקש שלא יפריעו לי, אבל בוא נעשה - - - אני אומר את האמת, תרבות הדיבור לא משהו, אבל פה אני משתדל.
דורון אהרון: כמי שנמצא במשרד שאחראי על תוכנית הפיתוח של משק החשמל, אנחנו ערים לזה שהחשמל הסולארי יכול להיות שנהיה אטרקטיבי, בטח ובטח עם התעריף השלם שפורסם לאחרונה, של 54 אגורות.
דורון אהרון: ההסדרות של רשות החשמל, שאורית ציינה, נעות בין 90 אגורות וצפונה.
אורית פרקש-הכהן: ודרומה גם.
דורון אהרון: ודרומה גם.
דורון אהרון: מה שאותנו מעניין זה להסתכל קדימה, ואת זה אמר יפתח.
דורון אהרון: אנחנו צריכים להסתכל קדימה ולראות שאנחנו משלבים פנימה בתוך פיתוח משק החשמל גיבוי של פחם, מכניסים את תחנה D, שנמצאת על סדר היום, אכן יוצאת את הפועל, שחברת החשמל אכן מתחילה להקים אותה.
דורון אהרון: יש פה מחלוקת, אבל שימי לב, לאה, לנזק הסביבתי שנגרם כתוצאה משריפת סולר עכשיו.
דורון אהרון: הנזק הסביבתי הוא אדיר, אז מה עשינו?
יפתח רון-טל: שנייה, מחלוקת בתחנה D? אין כבר.
יפתח רון-טל: המשרד להגנת הסביבה והמשרד לאנרגיה ומים סיכמו את מתכונת ההפעלה של התחנה.
דורון אהרון: זה בטוח מעורר צרימה לארגוני הסביבה שמדברים על פחם, גם אם המחלוקת היא לא במשרדי הממשלה.
יפתח רון-טל: תקשיב, יש סיכום עם המשרד להגנת הסביבה בעניין הזה.
יפתח רון-טל: ההגדרה היא שזו תחנה שעובדת על גז בגיבוי פחם.
קריאה: המועצה הארצית לא קיבלה.
יפתח רון-טל: אנחנו מכירים את - - - של האוצר.
דורון אהרון: אדוני היושב-ראש, מה שחשוב לשים אליו לב כאן, שבאמת, התוכניות האלה יוצאות אל הפועל גם מצד חברת החשמל, גם מצד כל מי שמחויב לזה סטאטוטורית, ולהפניות של ערבויות מדינה מצד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין, אומר היושב-ראש, שהוא במשבר קריטי.
דורון אהרון: אני מסתכל קדימה.
דורון אהרון: זה שאנחנו במשבר עכשיו - - -
כרמל שאמה-הכהן: מתי התוכנית תוציא אותנו מהמצב המשברי?
דורון אהרון: אני מעריך שב-2014 אנחנו כבר נתחיל כבר להרים את האף מעל פני המים.
דורון אהרון: אבל צריך להסתכל קדימה, לראות למה נקלענו למצב הזה ולדאוג שלא חוזר על עצמו.
כרמל שאמה-הכהן: לגישתכם, הופקו הלקחים?
דורון אהרון: אנחנו, מצידנו, הפקנו את הלקחים ביום שיפתח נכנס לתפקיד.
דורון אהרון: אני נחתי אצלו במשרד – אני לא זוכר מתי זה היה, ב-2009 – וביקשתי ממנו ומנציג האוצר: בוא נראה איך אנחנו מקימים את "אלון תבור" שהוא מדבר עליה.
דורון אהרון: והיה פה וטו מצד שני לא להקים את "אלון תבור", ואנחנו ממשיכים עם כל מיני התנהלויות כאלה, רק צריך לראות שזה לא קורה.
כרמל שאמה-הכהן: למה, זו היתה העמדה האישית של שני?
דורון אהרון: לא, זו היתה העמדה של האוצר.
אמיר אדרי: לא, אני רוצה להסביר.
כרמל שאמה-הכהן: כן, נציג האוצר.
אמיר אדרי: הייתי רוצה להגיב לכמה טענות שהועלו כאן.
אמיר אדרי: דבר ראשון, מבחינת קיץ 2012 – חשוב להדגיש שתוכנית החירום ב' היתה מיועדת לקיץ 2013.
אמיר אדרי: חברת החשמל לא עמדה בלוחות הזמנים, לכן השר הממונה, שהוא שר האנרגיה והמים, דחה את זה לשנת 2013.
אורית פרקש-הכהן: 2012, אתה אמרת - - -
קריאה: היתה מתוכננת ל-2012.
אמיר אדרי: היתה מתוכננת לקיץ 2012 ודחו את זה ל-2013.
אמיר אדרי: מעבר לזה, חשוב להדגיש שהעבודה ברשות חיים שני היתה - - -
לאה ורון: אני לא הבנתי, למה הכוונה?
לאה ורון: הוכנה תוכנית חירום - - -
סלעית קולר: שמימנו אותה והיא היתה אמורה לפעול.
אמיר אדרי: היתה תוכנית חירום שהיתה אמורה להיות לשנה הזאת, לשנת 2012, והיא לא בוצעה.
אמיר אדרי: חברת החשמל לא יכלה לעמוד בלוחות הזמנים האלה.
אמיר אדרי: לכן תוכנית החירום נדחתה בשנה, זו המשמעות.
אמיר אדרי: עכשיו, בנושא - - -
לאה ורון: רק תתייחס אחר-כך ל"אלון תבור".
יפתח רון-טל: זה לא מדויק, אבל אני לא מתערב - - -
אמיר אדרי: תן לי לסיים, בבקשה.
אמיר אדרי: אני הקשבתי בקשב רב לכל הדברים שנאמרו כאן.
אמיר אדרי: בנושא ועדת שני – ועדת שני בחנה את הרזרבה הרצויה ואת מצב ההיצע במשק החשמל.
אמיר אדרי: מסקנות הוועדה היו ברורות שהרזרבה היא מספקת, אם כי יש לפעול להגדיל את צד ההיצע ולהקטין את צד הביקוש.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש שאנחנו בסך הכול רוצים לקדם את התחרות.
אמיר אדרי: אפשר להמשיך ולתת לחברת החשמל להקים תחנות כוח, אבל בסך הכול אנחנו רוצים ליצור תחרות במשק החשמל, ולא ליצור גוף שהוא מונופול.
אמיר אדרי: בנוסף, ההצעה של חברת החשמל, בעצם היתה אפשרות להכנסת יזם פרטי, שזו "החברה לישראל", שזה בעצם איחוד של שני גופים שהם בעלי כוח שוק מאוד מהותי.
אמיר אדרי: לכן בראיה כוללת ובראיה של האינטרס המשקי - - -
לאה ורון: הכנסת "החברה לישראל" לאן?
לאה ורון: לא ברור.
אמיר אדרי: ההצעה של חברת החשמל כללה את "החברה לישראל".
לאה ורון: היזם הפרטי של "אלון תבור".
יפתח רון-טל: לא, אנחנו יצאנו למכרז.
יפתח רון-טל: אם היינו מצליחים - - -
אמיר אדרי: לא, לא יצאתם למכרז - -
יפתח רון-טל: - - פטור ממכרז - - -
אמיר אדרי: הגעתם להכרעה.
אמיר אדרי: זה לא היה מכרז.
יפתח רון-טל: ועוד איך מכרז.
יפתח רון-טל: הגשנו RFI מכרזי לחלוטין.
יפתח רון-טל: היתרון של "החברה לישראל", בגלל שאנחנו מדברים על מצב חירום ולוח הזמנים הוא קריטי, שלהם היתה אופציה לטורבינה מוכנה.
יפתח רון-טל: ולכן זה היה חוסך זמן, זה היה חוסך שנה.
יפתח רון-טל: אבל זה כבר חלב שנשפך.
אמיר אדרי: אני שוב מדגיש שוועדת שני בחנה את רמת הרזרבה הרצויה לשנת 2013.
אמיר אדרי: להבנתנו, רמת הרזרבה היא מספקת.
אמיר אדרי: יש דחייה בפרויקט הסולקנים, כלומר, תחנה פחמית לא תושבת.
אמיר אדרי: אנחנו פועלים במקביל להקדים כניסת יח"פים.
אמיר אדרי: יש החלטת ממשלה - - -
קריאה: ל-2013?
אמיר אדרי: ל-2013.
אמיר אדרי: ועדת שני התייחסה לשנת 2013.
אמיר אדרי: במקביל אנחנו פועלים להקדמת כניסת היח"פים, ומשקיעים כספים גדולים בהיקפים משמעותיים בפרויקטים להתייעלות אנרגטית.
אמיר אדרי: בשנים 2011 ו-2012 אנו צופים העברת תקציב של בסך כ-300 מיליוני שקלים למשרד האנרגיה והמים לטובת פרויקטים להתייעלות אנרגטית, קרי הקטנת הביקושים.
אמיר אדרי: בנושא סולארי – רק משפט בנושא הסולארי.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש רק כמה דברים, לתקן ולהביא את הדברים על דיוקם.
אמיר אדרי: להגיד שזו טכנולוגיה כחול-לבן זה מאוד לא מדויק.
אמיר אדרי: מאוד מאוד לא מדיוק - - -
איתן פרנס: תרמו-סולארית - - -
אמיר אדרי: תן לי לסיים, אני הקשבתי בקשב רב לדבריך.
אמיר אדרי: חשוב להדגיש שעלות ההקמה היא עלות יקרה, ושהפאנלים מקורם בסין.
אמיר אדרי: כלומר, העלות האלטרנטיבית לייצור חשמל זה בעצם ייצור פרטי או ייצור באמצעות חברת חשמל, שהוא הרבה יותר זול מאנרגיה סולארית.
אמיר אדרי: אנחנו כיום מסבסדים את האנרגיה הסולארית, ובעקיפין מסבסדים את התעשייה הסינית שמייצרת פאנלים סולאריים.
אמיר אדרי: להגיד שזו תעשייה כחול-לבן - - -
איתן פרנס: זה לא מדויק.
איתן פרנס: אמיר, תחנות תרמו-סולאריות – מאות מגה-וואטים - - -
דורון אהרון: זה כן פוגע - - -
אמיר אדרי: התרמו-סולארי זה יחסית נישה, וגם שם לא כל הרכיבים הם ישראלים.
אמיר אדרי: לבוא ולהגיד שזו טכנולוגיה ישראלית זה דבר לא מדויק.
איתן פרנס: כשהיא תושבת - - -
כרמל שאמה-הכהן: רק שנייה, אל תעשו פה ויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: משפט אחרון, אנחנו צריכים לסכם.
אמיר אדרי: בסדר גמור.
אמיר אדרי: בכל אופן, מבחינה סולארית, מבחינתנו, מכרז אשלים משקף את מחיר השוק, ובהינתן התוצאה של מכרז אשלים אנחנו נשמח לקדם אנרגיה סולארית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שלום, אדוני היושב-ראש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מצטערת שנכנסתי באיחור, אבל אני רציתי להגיד שאני קיבלתי חשבון חשמל 2,800 שקל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני לא גרה בווילה, ואין לי דירת עשרה חדרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אם אני בזבזנית יתר על המידה, אני מניחה שהייתי מקבלת חשבון חשמל לא 2,800, אם הייתי קצת פחות בזבזנית, אלא 2,000 שקל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 2,000 שקל חשמל - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמה את מקבלת בדרך כלל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בסביבות 2,000.
כרמל שאמה-הכהן: אז צרכת יותר.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שהדלקת יותר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אני אומרת לך שאני גם מאוד בזבזנית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין, לדירת ארבעה חדרים, 2,000 שקל, כשרוב הזמן אנחנו לא נמצאים בבית, זה הרבה מאוד כסף.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שזה הרבה מאוד כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: והשאלה היא איך באמת מסתדרים אנשים בארץ שמרוויחים 6,000 משכורת - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל תסתכלי על הגרף של מחירי החשמל, של השנים האחרונות.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, החשבון האחרון שלך לא אמור להיות חריג בצורה דרמטית, או סכומים שאת לא מכירה.
כרמל שאמה-הכהן: הכול תלוי בצריכה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד פעם, שים לב עד כמה הייתי הוגנת ואמרתי שגם אם הייתי מאוד בזבזנית, זה עדיין מחיר מאוד גבוה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שביחס לעולם, במחירי החשמל, אנחנו נמצאים באיזשהו מקום באמצע, נכון?
יפתח רון-טל: בשליש התחתון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפילו בתחתון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: העניין הוא באמת מה שדיברנו בזמנו – ובטח דיברתם על זה כבר בתחילת השיחה – מה כוח הקנייה של אזרחי מדינת ישראל, ואי-אפשר להשוות אותו לא עם אירופה ולא עם אמריקה, על אף שבמשבר כלכלי - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רחוקים.
כרמל שאמה-הכהן: האמירה הזאת היתה נכונה פעם.
כרמל שאמה-הכהן: מדינת ישראל – כוח הקנייה האירופאי הולך ויורד - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אתה יודע שגם מבחינת דלק, אנחנו עשינו ישיבה בשבוע שעבר, וגם ראינו את זה בצורה מאוד בולטת, שעל אף שהמחירים של הדלק הם די זהים – אנחנו נמצאים באמצע, בקו הזה ב-OECD – עדיין, מבחינת כוח קנייה, אנחנו בבעיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה, אדוני יושב-ראש חברת החשמל, שאין ספק – כמו שאמרתי, כל אזרח ואזרח צריך לקחת אחריות על עצמו ולהיות פחות בזבזן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש לי שאלה, ורציתי לשמוע אולי במילה ואולי לנסות לקדם איתך את זה בהמשך, אני חושבת שבזבוז גדול מאוד של חשמל מופיע דווקא במוסדות ציבוריים, כולל, דרך אגב, כנסת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני ממש לא מבינה מדוע בכנסת ישראל, בחורף, אנחנו צריכים להגיע לטמפרטורה של 16 מעלות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואתה נכנס היום לקופת חולים, אתה נכנסת אדם קצת חולה ויוצא משם חולה עם דלקת ריאות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה נכנס לסופר פארם לקנות – אני לא יודעת – איזה צמר גפן, אתה צריך להשים על עצמך מעיל פרווה – כמובן, מלאכותית, שלא יתפסו אותי במילה.
כרמל שאמה-הכהן: לסכם, ברקוביץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני רוצה לשאול אותך, אדוני, אני ראיתי, ואני רוצה להגיד, על אף שאתם מונופול, שההתנהגות הצרכנית שלכם היא, בעיני, ממש למופת, כולל אפילו מה ששלחת עכשיו הביתה לכולם – איזשהו תרשים של איך לחסוך ומה לעשות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני באמת חושבת שהלוואי שכולם היו מתנהגים כמו חברת החשמל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל השאלה שלי היא אם לא הגיע הזמן שאנחנו נעשה ממש קמפיין רציני, ואולי אפילו הצעת חוק, שמדברת על התנהגות צרכנית של חשמל במוסדות ציבור, במשרדי ממשלה, בכנסת ישראל, בקופות חולים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי יש לי תחושה שאם כולם יתחילו להיות קצת יותר אחראיים במוסדות האלה, יכול להיות שהמצב שלנו לא יהיה כל כך נורא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ותגיד לי אם אני טועה, אני אשמח לקבל תשובה.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, אנחנו צריכים לסיים.
יפתח רון-טל: ברשותך - - -
כרמל שאמה-הכהן: ממש דקה.
יפתח רון-טל: בשלושה משפטים.
יפתח רון-טל: אני מסכים עם כל מילה שאמרה חברת הכנסת יוליה.
יפתח רון-טל: ואני קורא מכאן - - הבעיה היא שאנחנו לא יכולים לכפות את זה על הצרכן, אנחנו יכולים לקרוא מכאן באמצעות מערכת חיבוק ושירות מתאימים, ביחד עם הרשות.
יפתח רון-טל: אני חוזר על מה שאמרתי, החשמל הכי זול והכי נקי והכי יעיל, והכי בכלל, זה החשמל שמצליחים לא לצרוך אותו.
יפתח רון-טל: את זה אני אומר כיושב-ראש של חברה שהיא חברה ממשלתית, ספק שירות חיוני.
יפתח רון-טל: זה לא מה שאומר יושב-ראש של חברת חשמל פרטית.
יפתח רון-טל: תזכרו את זה.
יפתח רון-טל: הוא אומר משהו אחר, הוא אומר: קנו כמה שיותר.
יפתח רון-טל: אנחנו לא אומרים את זה.
יפתח רון-טל: עוד מילה אחת, ממש משפט אחד.
יפתח רון-טל: אני מבקש – אולי הבלעתי את זה קודם – לאור הנתונים שאני הצגתי, ולאור הערכת המצב של חברת החשמל ביחד עם המשרד לאנרגיה ולמים, לגבי משבר החשמל בקיץ 2012, אני קורא מכאן גם לשר האנרגיה והמים וגם לממשלה, לפעול על-פי סמכותם, לפי חוק משק החשמל, ולהכריז על מצב חירום במשק החשמל לקיץ הקרוב.
יפתח רון-טל: המהלך הזה יסייע מאוד להתמודד עם המשבר, יקצר תהליכים.
יפתח רון-טל: הבעיה היא לא רק בעיה של Capacity.
יפתח רון-טל: סתם לדוגמא, הבעיה היא ביכולת להזרים סולר במצבים מסוימים מהדרום לצפון.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של הכרזה על מצב חירום?
יפתח רון-טל: זה מאפשר לשר לנקוט בצעדים שהם צעדים שלא לפי הרגולציות הקיימות, ולמעשה מאפשר לו להסיר חסמים.
יפתח רון-טל: אני עוד לא שוחחתי על זה עם שר האנרגיה והמים, אבל מכיוון שאנחנו רואים עין בעין את תמונת המצב המתפתחת, לפי מיטב שיפוטי, זה יהיה מנגנון שיקל מאוד, בסופו של דבר, על היכולת שלנו להביא לכך שבסופו של דבר בקיץ 2012 המשבר הזה יהיה משבר נשלט, ונוכל להסתכל קדימה ולקדם את תוכניות הפיתוח שיביאו אותנו לצאת מהמשבר הזה.
יפתח רון-טל: תזכרו שזה משבר גם של - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה אתם לא חשבתם על זה - - -
כרמל שאמה-הכהן: יוליה.
יפתח רון-טל: זה משבר גם של Capacity, גם של רזרבות וגם של עלויות דלקים כתוצאה מזה שאין גז.
אורית פרקש-הכהן: אפשר משפט אחרון?
כרמל שאמה-הכהן: משפט.
אורית פרקש-הכהן: רק לעניין מה שאת אמרת, חברת הכנסת, את פשוט לא היית כאן בתחילת הדיון, אני חושבת שחלק מההסדרים שהראנו, בין היתר המוסדות הציבוריים משלמים בתעריף שהוא כן מבטא.
אורית פרקש-הכהן: דיברנו על כל מיני הסדרים, את לא היית כאן, תעריף החשמל שלהם - - -
לאה ורון: עורכת הדין פרקש, הדיון חייב להסתיים בשעה 11:00.
לאה ורון: בחוץ עומדים 30 איש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נדבר איתך - - -
אורית פרקש-הכהן: ולעניין מצב חירום, אני חושבת שעל כל הדברים האלה צריכים לערוך פה דיון לפני שהממשלה מחליטה, זה לא דבר כל כך פשוט, זה דבר שדורש כאן בחינה ממשלתית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסכם.
כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, אנחנו לא ניפגש בשבוע הבא, אנחנו נפגשים מחר.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שהנהלת הוועדה הציבה את הצעת חוק החשמל למחר בבוקר, 9:30, למי שרוצה לרשום ביומן.
איריס פרנקל כהן: אני הפצתי מכתב לכל חברי הוועדה, אדוני היושב-ראש, בקשר לאותה הצעה.
איריס פרנקל כהן: מאוד חשוב לי שייקראו את המכתב הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי היום – אני מניח שמחר גם חלק מהנושאים, בעיקר הנושא של ההכרזה על מצב חירום זה חלק מהעניין שידון.
כרמל שאמה-הכהן: בפני ועדת הכלכלה נפרסה תחזית ותמונה קשה הנוגעת לאספקת החשמל והמשברים הצפויים.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תובעת משר האנרגיה לפעול ביחד עם משרדי האוצר והגנת הסביבה להציע תוכנית פעולה ממשלתית, מתואמת עם חברת החשמל, שתהיה תוכנית לאומית בנושא פיתרון המשבר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מחירי החשמל הם במגמת התייקרות – על זה אין ויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: ההתייקרות היא התייקרות במגמה זמנית.
כרמל שאמה-הכהן: במגמה רב שנתית מחירי החשמל יציבים בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אם מסתכלים שש-שבע שנים לאחור – ואפילו במחירים ריאלים – החשמל היום הוא זול יותר מבעבר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הנושא עדיין מכביד על הצרכנים הישראלים, ולכן עשו נכון רשות החשמל והגורמים האחרים, שמציעים תוכניות - - - צרכנות נבונה ויעילה, שיביאו להוזלת חשבונות הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: וכמובן, דבר שהוא לא פחות מטריד ממחיר החשמל – הרי החשמל הכי יקר הוא חשמל שאינו זמין לצרכן, כי אם צרכן לא יכול להפעיל את העסק שלו או את הבית שלו, או את סביבתו בצורה מתקדמת, בעזרת שימוש במוצר בסיסי שהוא החשמל, הוא משלם מחיר שהוא הרבה יותר יקר מאשר מחיר החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן האמירות הן מאוד מטרידות מצד חברת החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: והדבר שאותי עוד יותר מטריד שאלו אמירות שאנחנו לא שומעים בעם הראשונה, בעצם לא קורה שום דבר משמעותי.
כרמל שאמה-הכהן: באים נציגים – כולל שר שהופיע בעבר בפני הוועדה – יושב-ראש חברת החשמל, מדברים על מצב חירום, מדברים על משבר, וצעדים משמעותיים מצד הממשלה אין.
כרמל שאמה-הכהן: יש הרבה מילים, אבל צעדים אמיתיים עוד לא ראינו.
כרמל שאמה-הכהן: שמחנו לשמוע, כמובן, את האמירה של יושב-ראש חברת החשמל בנוגע לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם הרפורמה תכלול התייקרות, היא צעד מבורך לטווח הארוך.
כרמל שאמה-הכהן: רפורמה שתכלול התייעלות, אפילו התייקרות של החשמל, ותאזן את חברת החשמל, תבסס אותה כחברה בעלת איתנות פיננסית לטווח הארוך היא דבר מבורך שלא קורה – להערכתי, כמה?
כרמל שאמה-הכהן: 16 שנים זה מתעכב?
כרמל שאמה-הכהן: מ-96'.
כרמל שאמה-הכהן: 16 שנים – באמת הגיע הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: גם במונחים של מדינת ישראל זה כבר עובר כל גבול.
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה שהכי משמחת אותי – אומנם היא קטנה – שגילינו שיש תת ניצול של החשמל הסוציאלי בסדר גודל של 150 מיליון ש"ח בשנה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אפנה לשר לנסות להרחיב את ההגדרות בטווח זמן מיידי, ונקווה שנביא בשורה בכך.
כרמל שאמה-הכהן: זו הבשורה היחידה שאנחנו יכולים להביא לצרכנים הישראלים ולצרכנים שיותר זקוקים לבשורה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: מראש גם אמרתי – כשהתבטאתי בתקשורת, וגם זו היתה דעתי – שאי-אפשר, בניגוד למוצרים אחרים, להוזיל את החשמל כי אין חלק גדול של המדינה במחיר, אם בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: וההתייקרות נובעת בחודשים האחרונים מאילוצים חיצוניים שאינם בשליטתנו – אם זה הפסקת הגז המצרי, אם זה עליית מחירים עולמית.
כרמל שאמה-הכהן: אין כאן לא עלייה של מיסוי, ואין כאן שום דבר שתלוי ברגולציה ממשלתית שניתן להסירה בטווח זמן מיידי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולם על הדיון הפורה והמעניין.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון של ועדת המשנה לתחבורה ציבורית של ועדת הכלכלה.
ישראל אייכלר: הנושאים העומדים על הפרק הם: היערכות התחבורה הציבורית לקראת חג הפסח.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שבימי חג הפסח יש הרבה אנשים שנוסעים באוטובוסים, בפרט אנשים שאין להם רכב פרטי, והם תלויים מאוד באוטובוסים; אנחנו רוצים לשמוע גם דיווח על שינויים שנענשו בתחבורה הציבורית התקופה האחרונה.
ישראל אייכלר: שמענו על הרבה שינויים מבורכים, אבל אני מניח שבכל שינוי יש גם בעיות.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לשמוע גם על הבעיות; אנחנו גם רוצים לשמוע על לקחי ההסעות בתחבורה ציבורית בימי חג הפורים.
ישראל אייכלר: השנה התברכנו בכך שפורים בירושלים היה ביום שישי, ולכן הרבה אנשים לא חגגו פעמיים, ולכן התחבורה לא הייתה נוראה כמו בכל שנה, כאשר אנשים עוברים מהפרזים למוקפים וחזרה.
לאה ורון: אולי זה יעזור גם בערב ליל הסדר, שגם יוצא בשישי.
ישראל אייכלר: נפתח את הדיון.
ישראל אייכלר: רונן חליפה, מנהל אגף התנועה בחברת "אגד", בבקשה.
רונן חליפה: ממה להתחיל, מהשינויים?
ישראל אייכלר: קודם דיווח על השינויים.
רונן חליפה: במהלך השבועיים האחרונים פיתחנו את האשכול הדרומי.
רונן חליפה: עשינו פיצול בין ערד לקריית גת.
רונן חליפה: עד לפני שבועיים היה קו אחד, אבל הקהילות שם גדלו.
רונן חליפה: עשינו קווים מערד וקריית גת לבני-ברק, ירושלים ואשדוד.
רונן חליפה: כמו כן, הפעלנו קווים חדשים בסופי שבוע ממושב קוממיות.
רונן חליפה: אנחנו בהרצה של הקווים, עדיין לומדים אותם, ונעשה התאמות בהתאם להתפתחויות בשטח.
ישראל אייכלר: בשבילי זה חידוש של השנה האחרונה שערד וקריית גת מחוברות.
ישראל אייכלר: הן ערים מספיק חשובות כדי שלכל אחת תהיה תחבורה משלה, לא?
רונן חליפה: כן, אבל היה לנו רישיון בין ערד לירושלים דרך קריית גת.
רונן חליפה: אבל מכיוון שגם בערד הייתה התפתחות וגם בקריית גת, אז שיפרנו את השירות לשתי הקהילות.
ישראל אייכלר: וגם בערים – בירושלים ותל-אביב – עשיתם שינויים בתקופה האחרונה?
רונן חליפה: ברה-ארגון, ביום שישי, שינינו יחד עם "דן" אשכול של 27 או 28 קווים.
רונן חליפה: זה חלק מהפעימה הנוספת של הרה-ארגון.
רונן חליפה: בירושלים עשינו התאמות לרכבת הקלה.
לאה ורון: יש פה נציגים של "סיטיפס"?
לאה ורון: אין.
לאה ורון: הוועדה הזמינה את "סיטיפס" ופנתה אליה יותר מפעם אחת, גם בנושא ההתנהלות וההתנהגות של הפקחים.
לאה ורון: לדאבוננו אני רואה שלא הגיעו נציגים.
לאה ורון: אנחנו נטפל בזה במישור אחר.
ישראל אייכלר: אני מקווה שהגיעו נציגים של הנוסעים, כי אני שומע יותר מדי בעיות ברכבת הקלה, בעיקר בתזרים בין הרכבת לאוטובוסים ופחות בתזרים בין האוטובוסים לרכבת.
ישראל אייכלר: כולנו בטח ראינו את זה שיורדים מאות אנשים מהרכבת והם צריכים לחכות לאוטובוס אחד.
ישראל אייכלר: נדבר על זה בהמשך, כשהם יבואו.
דני קומיסר: ארגוני הנוסעים הגיעו.
ישראל אייכלר: אז נתייחס אחר כך לעניין של "סיטיפס".
ישראל אייכלר: רונן, אנחנו רוצים לשמוע יותר על השינויים בערים, אם אפשר.
ישראל אייכלר: אתה רוצה לפרט?
רונן חליפה: אני ארחיב על ירושלים.
רונן חליפה: בתקופה האחרונה הרכבת התחילה לפעול, ו"אגד" עשה את ההתאמות שלו לפעימת היובלים.
רונן חליפה: מדובר בכל השכונות מכיוון הדסה, קריית יובל, קריית מנחם, עין כארם להר הרצל.
רונן חליפה: אנחנו עובדים במתכונת הסופית שלנו באשכול הזה.
רונן חליפה: הרכבת עדיין לא עובדת במתכונת מלאה.
רונן חליפה: היא עדיין לא בשיא התדירות שלה.
רונן חליפה: אבל אנחנו פועלים כאילו הרכבת עובדת בנפח מלא.
לאה ורון: ועל אף שהיא לא במתכונת המלאה, עומדים עשרות נוסעים וממתינים לאוטובוסים, שלא מגיעים.
לאה ורון: אז מה יהיה כשהרכבת תהיה בקיבולת מלאה?
רונן חליפה: אני אסביר בפשטות את הבעיות התפעוליות.
רונן חליפה: כשהרכבת מתעכבת האוטובוסים שלנו לא ממתינים כי יש להם לוח זמנים.
רונן חליפה: מגיע זמן היציאה של האוטובוסים אבל הם יוצאים בלי אף נוסע.
רונן חליפה: אם אנחנו לא נצא בזמן אז ניקנס.