GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת וילף: הבנקים לא יכולים לומר: אם תהיה שקיפות, תהיה תחרות, ואז נצטרך להציע פחות, ואז אנחנו לא יודעים מאיפה להביא את הכסף, כי בעצם הבנקים אומרים: אנחנו לא יודעים לנהל מודל כלכלי מרוויח על בסיס הלוואות עסקיות, אם לא נותנים לנו לעשוק את הציבור.
עינת וילף: לכן צריך מול הבנקים לראות, למה ההתנגדות לשקיפות?
עינת וילף: למה מסבכים את הדבר?
עינת וילף: הכי מסבכים דוחות ביטוח ומסבכים דוחות סלולרי בדיוק כאמצעי לעשוק.
עינת וילף: אתה נותן שקיפות, כי שקיפות מייצרת תחרות, וברור שלחברה יש אינטרס למנוע את התחרות הזאת.
עידן מילר: אבל שקיפות היא לא הפתרון היחיד.
עידן מילר: אתם כרגולטור יכולים לתקן תקנות, שיגבילו את תקרת הריבית שהבנקים גובים ממשקי בית, כמו שתקנות בתחום הסלולר גמרו את הגזל- - -
קריאה: הנגיד משרת את הציבור.
קריאה: עמדתי, שהתחרות והשקיפות בנושא הזה תלך לכיוון רחוק, כי אין גובה על ריבית על המשכנתאות, ובכל זאת אנשים יודעים להשוות, ויש תחרות.
קריאה: לכן אני טוענת, שאם נותנים את הכלים, לא צריך חינוך פיננסי; רק לאפשר לאנשים לדעת ש-2 זה יותר מ-1.
קריאה: הם יודעים להשוות, מתקיימת תחרות, ואז צריך לבדוק- - -
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן לעשות אתך ניסיון קטן: קחי את חברי הכנסת – בואי נדבר אתם על החיסכון הפנסיוני שלהם, ואז נחזור לשאלה, האם צריך חינוך פיננסי או לא.
כרמל שאמה-הכהן: ההוצאה הפיננסית על החיסכון הפנסיוני לאורך החיים היא לא פחותה מכל ניהול חשבונות העו"ש, ותמצאי ממצאים שיביכו אותנו.
כרמל שאמה-הכהן: ממש לא, כי לצורך העניין, אני אדם עם חינוך כלכלי ופיננסי רב.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה שלי בגישה לתחום הפיננסי – אני רגע מוציאה את כל התחום שלי מהתחום הפיננסי, כי הם רק מפסידים לי כסף, והעמלות שלהם יותר ממה שאני אי פעם ארוויח – מעדיפה לשים את זה בחסכונות הפרטיים שלי, ולנהל את זה באופן עצמאי.
כרמל שאמה-הכהן: איך את יכולה לנהל את זה באופן פרטי?
כרמל שאמה-הכהן: המדינה מחייבת אותך להפריש ל- - -
כרמל שאמה-הכהן: אני הולכת עם המינימום שבמינימום שהמדינה מחייבת אותי, ומה שהיא לא מחייבת, עושה לבד.
כרמל שאמה-הכהן: גם לי זה קשה וזה בלתי-סביר, לכן, בעיניי, הבעיה היא לא חינוך פיננסי אלא שהדברים יהיו שקופים ופשוטים, ועובדה שכשאנשים ניגשים למשכנתא שלהם, הם יודעים לנהל מיקוח – לכן יש תחרות, לכן ציינת שהמספרים במשכנתאות הם כאלה שהריבית עליהם, שהמרווח הרבה יותר נמוך, ואם הבנקים אומרים: אנחנו לא יודעים לעשות כסף בלי לעשוק את הציבור, צריך לשאול אותם: איך אתם בונים מודל כלכלי שמאפשר?
כרמל שאמה-הכהן: יש היום בחינה מחדש של החשיבה שבנקים אמורים להיות גופים רווחים באופן עסקי.
כרמל שאמה-הכהן: יש מחשבה על הרעיון, שצריך להתחיל לחשוב בעקבות המשבר, על הבנקים, כ-public - - , ושהרווחיות שלהם צריכה להיות ברמה הזאת, כי הם מספקים כבישים ולא בהכרח עסק.
כרמל שאמה-הכהן: צריך בכלל לבחון מחדש מודל של בנקאות, שאומר שהדרך היחידה שלנו להרוויח זה באמצעות זה שנסתיר מהציבור.
כרמל שאמה-הכהן: יש הבדל מאוד ברור בין חשבונות העו"ש בצרכנות הפיננסית לבין תחום המשכנתאות.
כרמל שאמה-הכהן: תחום המשכנתאות ברור לצרכן, ברורים כמה דברים: אחד, שעסקה גדולה מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: זו גם עסקה חדשה.
כרמל שאמה-הכהן: הבנקים – בדרך כלל אנחנו מתחילים אתם מאוד קטנים: חשבון נוער, חשבון חייל, חשבון סטודנט, אין לזה כמעט שום משמעות, ולאט-לאט אנחנו מתפתחים בחיים, ואז לעבור בנק זה סיפור, יש הוראות קבע – יש כל מיני דברים שכובלים אותך, אין הבנק ממש דלת ליד, ולכן אנו נגררים למציאות שנכפית עלינו, ולעומת זאת, בתחום המשכנתאות ברור לנו, וגם ההשוואה מאוד קלה – אתה משווה בין אחוז ריבית, כמו שאמרת פה, שכל ילד יודע מה גדול מה.
כרמל שאמה-הכהן: בתחום של השוואה אחרת יש רשת שלמה של חיובים, שכוללת ריביות בתנאים כאלה ואחרים, והן גם משתנות, תלוי במצבך, ועמלות, שאתה לא יודע כמה אתה צורך היום וכמה תצרוך מחר ומה ההרכב.
כרמל שאמה-הכהן: צריך להיות סוג של מחשב וגם עם נתוני בסיס כדי לחשב את זה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו רואים באמת תחרות אמיתית בתחום המשכנתאות, וזה מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: אין התחרות הזו, אין ההבנה הזו, קשה לרוב מוחלט של האזרחים להיכנס למגרש הזה בתנאים הקיימים.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אני מוכן להיות בחלק מהתחרויות האלה, בשאלות של הידע, שאלות פנסיוניות, גם בתהליך וגם במציאות.
עמיר פרץ: הבעיה שלי עם המוטו החדש של חינוך פנסיוני, שהוא מהר מאוד יהפוך את האזרחים לעשירים.
עמיר פרץ: עוד מעט נגיד: נעשה מרכז לחינוך בריאותי, ואם אתה לא יודע לבחור את הרופא או את התרופה – אתה אשם; הרופא הציע לך תרופה כזאת, לא ידעת להגיד לו שאתה לא רוצה תרופה כזאת.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים לייצר תרופות פנסיוניות, אנחנו צריכים לייצר תרופות פיננסיות, אנחנו צריכים לייצר תרופות השקעתיות ולא לחשוב שהאזרחים יהיו המומחים שלוקחים את האחריות.
עמיר פרץ: הדרך היא לייצר עמוד קלון.
עמיר פרץ: כמו שבכנסת, ככל שהשקיפות גדלה, וכל אחד צריך לחשוף ולמסור בכל שנה את הדוח הכספי שלו, מן הסתם, זה יצר נורמות חדשות, שהן חלק מתרבות.
עמיר פרץ: הבעיה, שכל יועץ פיננסי וכל יועץ ביטוח – אני מכיר את החבר'ה שעוברים ממקום עבודה למקום עבודה, מאזרח לאזרח, וכל אחד מספר שהקופה שלו יצרה את הרווחים הטובים ביותר.
עמיר פרץ: בנק ישראל לא רוצה להתערב, אבל בנק ישראל צריך להיות מספיק אמיץ, להגיד: אנחנו מייצרים קריטריונים שלדעתנו, במחקר השוואתי כזה או אחר, הם היו צריכים לייצר תוצאה כזו ואחרת, ומול זה להעמיד מי הגופים הפיננסיים שחרגו באופן בלתי-סביר בעליל, ואז האזרח אומר: אני אתם לא עובד.
עמיר פרץ: מול עמוד הקלון הזה תראה שהדברים מתחילים להתנהל אחרת.
עמיר פרץ: לכן אני חושב שהדיונים האלה הם מאוד משמעותיים.
עמיר פרץ: בסופו של יום עלינו לייצר כלים שמחזירים את האחריות אלינו מול הגופים החזקים.
עמיר פרץ: לאזרח קשה להתמודד אתם, ואני מקווה שכך נעשה.
כרמל שאמה-הכהן: הדיווח על העמלות, בבקשה, אבל ממש בכותרות.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדווחים את הדיווח החצי שנתי שלנו בנושא עמלות נפוצות למשקי בית.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו כוללים בדיווח הזה את כל העמלות שרוב הציבור של משקי בית משלם על הפעילות הבנקאית שלו.
סוניה בוגוסלבסקי: כשאנחנו מדברים: עמלת פעולה בערוץ ישיר ועמלת פעולה על-ידי פקיד, הרעיון הוא שזה כולל את כל הפעילות של הלקוח בחשבון עו"ש שלו.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו גם מדברים על כרטיסי אשראי וגם מדברים על עמלות ניירות ערך שרלוונטיות בסדר גודל של 12 אחוז מלקוחות בקרב משקי הבית.
עידן מילר: אדוני היושב-ראש, אפשר מילה בתחום שעליו דיברנו, עד שהמצגת תמשיך?
עידן מילר: הרגולטור בשנתיים האחרונות פעל בצורה מאוד מסיבית כדי להגביל את הגזל בתחום הסלולר.
עידן מילר: לפני חודש ועדת הכספים תיקנה תקנות שהורידו ב-50 אחוז את דמי הניהול המקסימליים בתחום של גמל, השתלמות וביטוחי מנהלים.
עידן מילר: כלומר הרגולטור מבין בשנתיים האחרונות שהוא חייב להתערב בשווקים שבהם יש כשל שוק.
עידן מילר: בתחום הריביות למשקי הבית, שהבנקים גובים מאתנו, מהלקוחות הפרטיים, יש היום כשל שוק, לכן אנחנו מבקשים מכם כרגולטור, להתערב בנושא בתקנות, ולהגביל את ריבית המקסימום שהבנקים יכולים לגבות מאתנו, משקי הבית.
עידן מילר: אני מתנצלת.
עידן מילר: ראשית נסקור את ההתפתחויות המרכזיות שאנחנו רואים כאגף בפיקוח על הבנקים שעוסק בנושא ההגנה על הצרכן הבנקאי.
עידן מילר: קודם כל, אנחנו כן מזהים התגברות של תחרותיות בקרב משקי הבית, ורואים שלא כל כך מהר היום מוותרים על אף לקוח, ונלחמים עליו, ובין היתר, הירידה ההדרגתית שאנו רואים בכל העמלות הנפוצות למשק בית, מצביעות על כך.
עידן מילר: אנחנו מדברים על ירידה בשנה של 6 אחוז ריאלי בשירותי עו"ש ו-5 אחוז בכרטיסי אשראי.
עידן מילר: מתחילת הרפורמה אנו מדברים על כ-27 אחוזים של ירידה בשניהם.
אהוד פלג: אפשר לקבל נתונים מלאים פעם אחת, על איזה בסיס נתונים זה מתבסס?
סוניה בוגוסלבסקי: נראה את הגרף ונסביר.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו רואים לראשונה מזה הרבה מאוד שנים, שהבנקים מורידים מיוזמתם את תעריפי העמלות בעמלות נפוצות למשקי בית.
אהוד פלג: למי?
אהוד פלג: מטעים פה את הוועדה.
אהוד פלג: לי לא הופחתה.
סוניה בוגוסלבסקי: תעריף העמלות - עמלת פעולה על-ידי פקיד ועמלת פעולה על-ידי ישיר- - -
אהוד פלג: העמלה בתעריפון פחתה?
סוניה בוגוסלבסקי: הבנק הבין-לאומי - הוא היה גם היקר ביותר.
סוניה בוגוסלבסקי: בבנק דיסקונט הורידו את עמלת הערבות הבנקאית.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו רואים בלי סוף קמפיינים שמדגישים את המחירים בבנקים שונים וגם את הנושא של מעבר בין הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים שונות גדולה בין הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו אומרים כל חצי שנה שבנק יהב הוא הבנק הזול ביותר ובנק הפועלים הוא הבנק הזול ביותר בקרב חמשת הבנקים הגדולים.
סוניה בוגוסלבסקי: בנק יהב זול ב-70 אחוז מהבנק היקר ביותר במערכת.
סוניה בוגוסלבסקי: זו שונות מאוד גדולה, ולקוחות שרגישים לרכיב של מחיר בהחלט יכולים להשתמש גם בשירותים של בנקים יותר זולים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו גם רואים שהציבור מודע למחירים.
סוניה בוגוסלבסקי: בין היתר, אני משמשת בתפקיד של פניות הציבור.
סוניה בוגוסלבסקי: הציבור מתקשר אלינו, אנו מפנים אותו למידע, והוא מתעניין ושואל איפה כדאי לו לפתוח חשבון בנק.
סוניה בוגוסלבסקי: המערכת הבנקאית מבטיחה נגישות רבה לשירותים בנקאיים.
סוניה בוגוסלבסקי: בניגוד למערכות בנקאות אחרות בעולם, שיכולים לברור את הלקוחות שלהם בפינצטה, אנחנו מחייבים את הבנקים לתת שירותים לכולם, ולא דוחים אף לקוח.
סוניה בוגוסלבסקי: בנוסף, המערכת הבנקאית מציעה מיוזמתה פטורים והנחות לעמלות לקבוצות מאוד רחבות כמו גמלאים, כמו נפגעי הנאצים, שיכולים לקבל את הרנטות שלהם ללא תשלום, למרות שיש כאן עלות מסוימת לבנק, וכל הקבוצות הרגילות, שזה גם מקובל בחו"ל, להעניק הטבות - גם לנוער, חיילים – לא כל כך יש להם, אבל סטודנטים וגמלאים.
סוניה בוגוסלבסקי: ההתפתחחות היא מחושבת על כלל העמלות הנפוצות בחשבון עו"ש, כולל מסגרת אשראי, שזה עמלת פעולה על-ידי פקיד, עמלת פעולה בערוץ ישיר, עמלת הקצאת אשראי - שלוש העמלות הכי נפוצות למשק בית.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו רואים ירידה הדרגתית, שוטפת, ריאלית בין רביע אחרון ב-2011 לבין מה שאנו מדווחים עכשיו של 6 אחוז ריאלי, וזה כשאנו רואים במקביל עליות מחירים בענפים רבים במשק.
סוניה בוגוסלבסקי: הגרף הזה מציג את העלות בפועל של מגזר משקי הבית בכל בנק, כלומר דפוס הפעילות המאפיין את משק הבית הממוצע בכל הבנקים.
סוניה בוגוסלבסקי: ניתן לראות ש-70 אחוז מהציבור משלם בפועל פחות מ-15 שקלים, ו-90 אחוז – פחות מ-18 שקלים.
סוניה בוגוסלבסקי: גרף זה עושה השוואה בין הבנקים על סמך פרופיל פעילות אחיד שחישבנו, בהסתמך על הנתונים שקיימים אצלנו, שכוללים עשר פעולות בערוץ ישיר ופחות מפעולה אחת על-ידי פקיד, שזה מה שמאפיין את הלקוחות במגזר משקי הבית ואפילו מתוקנן כלפי מעלה.
סוניה בוגוסלבסקי: ניתן לראות מי הבנק הזול ביותר, מי הבנק היקר ביותר, ואת זה אנו מציגים כל חצי שנה לציבור.
סוניה בוגוסלבסקי: אותה התפתחות אנו רואים במגזר כרטיסי האשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: מדובר על ירידה של 5.11 אחוז לעומת התקופה המקבילה אשתקד.
סוניה בוגוסלבסקי: זו השונות במגזר כרטיסי אשראי.
סוניה בוגוסלבסקי: כ-40 אחוז מהציבור משלם פחות מ-4 ש"ח על כרטיס, עוד כ-30 אחוז משלם כ-7 שקלים.
סוניה בוגוסלבסקי: פעילות בניירות ערך זו השוואה שעשינו לראשונה.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו התרכזנו במה שרוב הציבור עושה, בפעילות הנפוצה שלו.
סוניה בוגוסלבסקי: אחרי שראינו התפתחות חיובית עברנו לטפל במגזר אחר, שזה פעילות בניירות ערך.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו מפרסמים נתונים בדיווח האחרון.
סוניה בוגוסלבסקי: ניתן לראות בקלות שבנק יהב נותן את העמלות הזולות ביותר ללקוחות שלו, וגם רואים מי הבנקים היותר יקרים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו גם כוללים פרסום זה באתר האינטרנט שלנו.
עמי צדיק: אתם משווים את זה גם לבתי השקעות?
עמי צדיק: אין נתונים על בתי השקעות - לא תמצא את זה בשום מקום.
עמי צדיק: בבתי השקעות מספר העמלות הוא גדול באופן משמעותי מפרק ניירות ערך שיש בבנקים, וההשוואה אינה פשוטה.
עמי צדיק: אסור להסתכל רק על דמי ניהול מול דמי ניהול; יש להסתכל גם על הסעיפים הנוספים.
עמי צדיק: אם תמצא תעריפונים של בתי השקעות, אשמח לעשות השוואה לפעם הבאה.
עמי צדיק: גם לא הצלחתי לקבל את זה מהרגולטורים האחרים.
עמי צדיק: הסדרה מקיפה של הקלת המעבר מבנק לבנק.
עמי צדיק: אנו מסבירים תחומים צרכניים רבים וחשובים, שקשורים למרבית משקי הבית.
עמי צדיק: נעשית פעילות הסברה בתחומים צרכניים רבים – מעבר של לקוחות הבנקים, עמלות, חינוך, צרכנות.
עמי צדיק: מבטלים תנאים מקפחים בחוזים אחידים.
אהוד פלג: בעקבות מה?
סוניה בוגוסלבסקי: בעקבות בקשות שהוגשו על-ידי הפיקוח על הבנקים במרוצת השנים לבית הדין לחוזים אחידים.
סוניה בוגוסלבסקי: נשמע איזה עוד רגולטור מגיש בקשות לבית הדין לחוזים אחידים לביטול תנאים מקפחים.
סוניה בוגוסלבסקי: אנו מטפלים ב-7,000 פנוית ותלונות מדי שנה.
סוניה בוגוסלבסקי: בשנה הקודמת החזרנו למעלה מ-6 מיליון לציבור בעקבות הפעילות הזאת.
קריאה: זה גרושים.
קריאה: זה פניות ציבור.
קריאה: זה נראה לך גרושים?
קריאה: אנחנו קשובים לביקורת שאנו שומעים גם בתקשורת.
קריאה: אנו מקבלים מידע מתלונות לקוחות גם מהתקשורת וגם מחברי כנסת.
קריאה: טיפלנו באחרונה בעמלת ערבות בנקאית.
קריאה: בעקבות ההתערבות שלנו הבנקים הפחיתו שיעור העמלות על ערבות שמגובה בפיקדון כספי נזיל בסדר גודל של 50 אחוז בממוצע, ועכשיו זה מפורט בתעריפון בצורה בולטת לכל לקוח, וגם נפרסם את זה.
קריאה: אנחנו פעלנו כדי לדאוג לכך שכל האזרחים הוותיקים יוכלו לממש אוטומטית, ללא צורך בפנייה מצדם לבנק, את ההטבה שמוענקת להם בעמלות פעולה על-ידי פקיד.
כרמל שאמה-הכהן: אנו חייבים לעבור לדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לנגיד בנק ישראל ולמפקח על הבנקים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שההערות שהוצגו ושהשאלות שנשארו פתוחות, יזכו לתשובה בהקדם.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום – הצעת חוק לאיחוד קווי החירום הטלפוניים, התשס"ט-2009, של חבר הכנסת משה גפני וחבר הכנסת אורי מקלב (פ/1586/18) ההצעה עברה בקריאה טרומית ב-27 ביולי 2011.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד חבר הכנסת גפני, הבמה שלך.
משה גפני: בוקר טוב, הרב ליצמן.
יעקב ליצמן: נולד לי נכד.
קריאות: מזל טוב.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על ששמת את זה על סדר היום.
משה גפני: הצעת החוק הזאת עברה בקריאה טרומית.
משה גפני: הרעיון שעומד מאחורי העניין הוא מאוד פשוט: היום המצב הוא שמי שצריך להתקשר לאחד ממוקדי החירום הוא צריך להתקשר למספרים שונים, וכמובן, כשמדובר במצב חירום, בעיקר שכמדובר באנשים מבוגרים, ולא תמיד הוא יודע את המספר שעליו הוא מדבר – לפעמים זה יכול להיות מד"א, לפעמים זה יכול להיות מכבה אש, לפעמים זה יכול להיות המשטרה.
משה גפני: יש מקרים רבים שבהם יש, למשל, חומרים כימיים שצריך לפנות להרבה מאוד מוקדים שבהם צריך לתת מענה לאותו מקרה חירום.
משה גפני: בארצות הברית קיים מוקד שנקרא 911, וכאשר אתה מתקשר למוקד אחד, מהמוקד הזה זה עובר לכל מוקדי החירום שאותם צריך להזעיק כאשר יש אותו מקרה.
משה גפני: הצעת החוק היא מאוד פשוטה, אני גם לא חושב שהיא בעייתית.
משה גפני: זה יכול לתרום מאוד.
משה גפני: במדינה שנמצאת במקרי חירום רבים, לצערנו הרב – גם בשגרה וגם לא בזמן שגרה מאוד חשוב לעשות קו אחד בתהליך מתפתח כמו שקיים, כפי שאמרתי, במקומות אחרים.
משה גפני: הצעת החוק הזאת באה להסדיר את הנושא הזה.
משה גפני: מאוד פשוט.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד סגן השר, בבקשה.
יעקב ליצמן: משרד הבריאות בנושא ביטחון הפנים שזה שני משרדים יחד – גם מכבי אש וגם המשטרה – עובדים חזק על זה.
יעקב ליצמן: הייתה לנו ישיבה על השר אהרונוביץ בנושא הזה, לעשות קווים מסוג 911 גם בארץ.
יעקב ליצמן: זה נעצר פעם ואחר כך התחדש.
יעקב ליצמן: אני בעד החוק הזה בעיקרון, ואני מקווה שבתהליך שאתם תעבדו עליו גם אנחנו נגיש את הצעת החוק של הממשלה.
משה גפני: אני מוכן, אם אפשר, להעביר את זה בקריאה ראשונה, ולהמתין אחרי זה לחוק הממשלתי.
כרמל שאמה-הכהן: מי עוד מחברי הכנסת מעוניין?
נחמן שי: אולי נעשה סבב, נשמע תגובות נוספות על ההצעה הזאת?
אתי בנדלר: ברור, עוד לא קראנו, עוד לא נשמעו הערות לנוסח, מעבר להערות הכלליות.
כרמל שאמה-הכהן: מי עוד מחברי הכנסת רוצה להביע את עמדתו?
נחמן שי: אני רוצה לשמוע דעות של אורחים שבאו לכאן כדי לגבש את עמדתי.
יעקב ליצמן: נחמן, אתה הולך בהנחה - - - של משרד הבריאות הייתה אחרת, אבל זה לא ככה.
משה גפני: לא חשוב, זה היה משהו חריף.
נחמן שי: יש לך איזה פתק?
נחמן שי: כל פעם יש לו איזה פתק שהוא מוציא מהכיס ומראה אותו במליאה.
יעקב ליצמן: אם לא הספקת לראות את זה, אני מוכן להראות את זה לכל - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה טוב שיש פתק.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שאם לא היה פתק היו מכחישים את זה.
יעקב ליצמן: גם אני לא ידעתי על הפתק הזה ארבעה חודשים אחרי הבחירות.
כרמל שאמה-הכהן: די, חברים, הפתק מציפי בעוד שבועיים הופך להיות היסטוריה, אז בואו נמשיך הלאה.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד הרב גפני, אחרי שיהיה מספר כזה כמו 911, מי שירצה לחייג ישירות 100 למשטרה, עדיין יגיע למשטרה?
כרמל שאמה-הכהן: במקביל יהיו עדיין המספרים הפרטניים?
אתי בנדלר: שוב, מה הייתה השאלה?
משה גפני: היושב ראש שאל אם יהיה 911, ומישהו רוצה להתקשר למשטרה – הוא יכול להתקשר.
אתי בנדלר: בלי שום קשר.
אתי בנדלר: אבל עדיין לא ברור אם 911 זה מוקד שבו יישבו נציגי כל שירותי החירום או שזאת תהיה מסלקה, זאת אומרת שיעבירו מכאן הודעות.
אתי בנדלר: צינור.
משה גפני: כן, אני חושב ככה.
משה גפני: אני לא חושב שיישבו - -
אתי בנדלר: הדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי בהצעה כדי שיהיה ברור על מה מדובר כאן.
אתי בנדלר: אלה שתי תפיסות שונות.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אברהם דואן, בבקשה.
אברהם דואן: אני רוצה לנסות לבדוק את מידת היעילות של זה.
אברהם דואן: סך הכול אם אנחנו רוצים מוקד שייתן התייחסות לכל הגופים, הרי התייחסות של מד"א זאת לא התייחסות של המשטרה – כל אחד לגופו של עניין בתוך העניין.
אברהם דואן: הייתי רוצה להבין איך זה מתבצע, ולפני שמקבלים החלטה לשמוע את החברים כדי לקבל החלטה מקצועית.
יעקב ליצמן: יש לך דוגמה בכל העולם.
נחמן שי: 911 בארצות-הברית?
לאה ורון: בארצות הברית זה 911.
יעקב ליצמן: 911, ובזה זה נגמר.
נחמן שי: באיזה מדינות עוד?
יעקב ליצמן: יש עוד מדינות.
נתי ביאליסטוק: יש החלטה של האיחוד האירופי.
נתי ביאליסטוק: האיחוד האירופי קבע מספר אחיד – 112 - -
יעקב ליצמן: מספר אחר.
כרמל שאמה-הכהן: לכל האיחוד האירופי אותו מספר?
נתי ביאליסטוק: כן, 112.
נתי ביאליסטוק: גם אנחנו קבענו את המספר הזה כי אנחנו שייכים לאזור האירופי.
אתי בנדלר: איזה מספר?
נתי ביאליסטוק: 112.
נחמן שי: כמספר אחיד לכל השותפים באיחוד האירופי?
נתי ביאליסטוק: אם היושב ראש ייתן לי את רשות הדיבור - -
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, אדוני.
לאה ורון: מי הדובר?
אתי בנדלר: נתי ביאליסטוק ממשרד התקשורת.
לאה ורון: גם תתייחס לשאלה האם העובדה שהאיחוד האירופי קבע 112, האם זה כבר נכנס לשימוש?
נתי ביאליסטוק: זה נכנס לשימוש במדינות האיחוד האירופי.
נתי ביאליסטוק: הם בקשר איתנו ובמעקב, ומאוד חשוב להם שגם לפה זה ייכנס לפעילות.
נתי ביאליסטוק: כרגע הוקצה בתוכנית המספור הארצית המספר 112 באופן שהוא שמור למוקד אחוד לכשיקום כזה דבר.
נתי ביאליסטוק: אגב, אם תחייגו 112 מטלפון סלולרי כבר היום תגיעו למשטרה.
נתי ביאליסטוק: זה לטובת התיירים שמגיעים מאירופה המספר כבר מנותב היום.
נחמן שי: אז אתם חוברים לאיחוד האירופי באמצעות - -
נתי ביאליסטוק: כן, במסגרת הדיונים המשותפים שלנו עם האיחוד האירופי כל המדינות שגובלות באזור ומרב התיירות אליהן מהאיחוד ופנימה.
נתי ביאליסטוק: גם ב-ITU, ארגון התקשורת הבינלאומי אנחנו שייכים לאזור האירופי, ואנחנו משתדלים להתאים את עצמנו כמה שניתן מכל מיני בחינות לפעילות באירופה.
נתי ביאליסטוק: אז המספר הזה כבר הוקצה וכבר קיים, וברגע שיקום מוקד אחוד כזה אפשר לעשות בו שימוש.
נתי ביאליסטוק: אם אני יכול להגיד מילה כמי שלא מבין הרבה בביטחון, השאלה של הקצאת המספר היא השאלה המינורית בעניין הזה.
נתי ביאליסטוק: ב-911 יושב מוקד אחד, והמוקדן יודע לטפל בקריאה ובעצמו מזניק את כל השירותים לנקודה ההיא.
נתי ביאליסטוק: כשעשינו בדיקה של הדבר הזה בעקבות פעילות קודמת שנעשתה בעבר, ניתוב שיחות באמצעות IVR, זה דבר שעולה בהרבה מאוד שניות, ובמקרים האלה לפעמים זה חיי אדם.
נתי ביאליסטוק: ההחלטה לגבי המספור כבר קיימת וכבר נעשית - -
כרמל שאמה-הכהן: זה כבר שמענו כאן.
נתי ביאליסטוק: - - היא ההחלטה המינורית.
נתי ביאליסטוק: לכן אנחנו גם מאוד מבקשים שהשר שאחראי על היישום של החוק הזה לא יהיה שר התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: לא יהיה.
נתי ביאליסטוק: לא יהיה שר התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: מי נציג של מגן דוד אדום?
כרמל שאמה-הכהן: משרד הבריאות דיבר.
לאה ורון: מנכ"ל מד"א העביר מסמך לוועדה.
לאה ורון: הוא לא נמצא פה?
אורן בלושטיין: הוא בוועדה נוספת כאן.
אורן בלושטיין: אני עוזר מנכ"ל מד"א, ואני אייצג את העמדה.
אתי בנדלר: מה שם אדוני?
אורן בלושטיין: עורך דין בלושטיין אורן.
אורן בלושטיין: אנחנו, למעשה, הופענו בפני ועדה שקמה לבדוק את הסוגיה הזאת.
אורן בלושטיין: מול הוועדה הבהרנו, הראינו, הצגנו והוכחנו את המשמעות של 101.
אורן בלושטיין: אני לא אתייחס לא למשטרה ולא לכלום – אני אתייחס רק ל-101.
אורן בלושטיין: המשמעות של 101 והמשמעות של השניות הראשונות ושל הדקה הראשונה זה משמעות מצילת חיים, וכל מתווה ביניים שמישהו יענה ויעביר את הקריאה למוקד מנווט או מוקד אחר הוא למעשה מוקד שגוזל זמנים.
אורן בלושטיין: אנחנו רואים היום במקרים שהמשטרה מקבלת את הקריאה ומעבירה אותה למד"א ככל שמישהו התקשר 100 במקום 101 או לכיבוי, אנחנו רואים בדיוק את הזמן שזה לוקח ומצריך מאתנו.
אורן בלושטיין: בהתייחסות ל-112 שכרגע הוזכר אני רק אציין ששם הוחלט שזה נוסף למוקדים ולא במקום המספרים, אלא מספר אחד שהוא בנוסף למספרים.
אורן בלושטיין: לדעתנו, למגן דוד אדום יש ערך מוסף שהמוקדים יהיו אצלו ויפעילו את הפעילות ממנו.
אורן בלושטיין: תורן המוקד שעונה הוא איש בעל הכשרה מקצועית שבתפקידו מהשנייה הראשונה לתת עזרה ראשונה והנחיות מקצועיות ורפואיות לאותו אזרח ולשלוט בשיחה הזאת עד שצוות מגן דוד אדום מגיע למקום.
אורן בלושטיין: לכן אתם תראו, ואפשר להציג את זה גם לוועדה הזאת – הוועדה שהופענו בפניה השמענו לה את השיחות – אלה לא מילים שנאמרות בעלמא, אלא מילים מצילות חיים.
אורן בלושטיין: פרמדיק או חובש תורן מוקד עונה לשיחת 101 תפקידו להדריך את הצוות בהחייאה, בלידה, בעצירת שטף דם, אפילו במישהו שהתעלף – שלא ישפכו עליו מים.
אורן בלושטיין: אנחנו סבורים ורואים את זה גם מהעולם שהשיטה שמוקד אחד מנווט את הדברים זאת שיטה שעולה בחיי אדם, והחלטה כזאת שתגרום לכך שמוקד שהוא גם משטרה, גם כיבוי וגם מד"א ייתן מענה ראשוני לטלפון היא שיטה לא נכונה.
אורן בלושטיין: עובדה שהשיטה הנוכחית עובדת.
אורן בלושטיין: זה לא שאנחנו נתקלים בטענות שלא עונים או שאנשים מחכים או שאנשים לא מכירים או אין זמינות.
אורן בלושטיין: מגן דוד אדום עונה לכ-4.5 מיליון שיחות 101 בשנה.
אורן בלושטיין: אנחנו בבקרה הדוקה על זמני התגובה, אנחנו עונים בזמני תגובה של 7 שניות, שזה למעשה, בסדר גודל של ארבעה צלצולים.
אורן בלושטיין: יש צוות שלם שזאת ההתמקצעות שלו וזאת העבודה שלו, והוא חלק אינטגרלי של הארגון.
אורן בלושטיין: זה ערך מוסף שאי אפשר להתעלם ממנו, וכל החלטה אחרת פשוט תפגע באזרחי מדינת ישראל ותגרום להם לשירות רע, לשירות לא טוב או לא טוב כמו שיש כרגע.
אורן בלושטיין: המנכ"ל כרגע הצטרף אז הוא יכול להוסיף את הדברים.
אלי בין: אדוני היושב ראש, בוקר טוב.
אלי בין: אני מתנצל על האיחור, הייתי בדיון בוועדת העבודה והרווחה.
אלי בין: מעבר לדברים שאמר עורך הדין אורן בלושטיין שהוא נציג מד"א ועוזר המנכ"ל, אני מבקש להצביע בפני הוועדה שלפחות על-פי המידע שיש בידינו – אנחנו קודם כול לא קיבלנו את המלצות הוועדה המקצועית שמונתה על-ידי השרים.
אלי בין: על-פי המידע שיש בידינו, הוועדה המקצועית פסלה את איחוד המוקדים.
כרמל שאמה-הכהן: פסלה?
אלי בין: פסלה.
אלי בין: עד כמה שאנחנו יודעים, וזה המידע שיש בידינו.
אלי בין: אני אומר את זה בזהירות – אני לא בדקתי את זה, זה המידע שיש בידינו.
אלי בין: אנחנו לא קיבלנו עד עתה תוצאות של בדיקה או מסקנות של הוועדה, ולדעתי, מן הראוי הוא שלפני שבכלל מביאים את זה לדיון בוועדה כל כך חשובה ראוי שאנשי המקצוע ואנשים שנוגעים בדבר וצריכים לתת את הפתרונות, ייתנו את ההסתייגויות שלהם, ילמדו את עבודת הוועדה ויתייחסו אליה.
אלי בין: זה לא נעשה, אדוני היושב ראש, ויש פה טעם לפגם.
אלי בין: מעבר לכול אני מניח שלממשלה או למדינה אין גם היכולת הכלכלית להשקיע מאות מיליוני שקלים גם בהכשרה של אנשים, גם בהקמה של מוקד כזה; ובשולי הדברים כדאי שגם חברי ועדת הכלכלה יידעו שהיום אם אתה מתקשר מהטלפון הסלולרי שלך, אדוני היושב ראש, ל-911, 911 למעשה מנתב אותך למגן דוד אדום, למשטרה למכבי אש וכו'.
אלי בין: זה פתרון שיכול לתת מענה לאנשים שמתבלבלים או לא יודעים או שבאים מחו"ל, לפי הצעתו של חבר הכנסת גפני, אבל מעבר לכול, הדברים המקצועיים הם נר לרגלינו, והדברים שהשמיע עורך הדין בלושטיין בהחלט עלו גם על-ידינו בפני הוועדה.
אלי בין: הוועדה שהייתה בראשות סמפכ"ל המשטרה והמשנה למנכ"ל משרד הבריאות, אדוני היושב ראש, התרשמה בזמן אמת בהתרחשות של פיגוע קטלני בכביש 12 לגבי רמת הניהול של האירוע על-ידי המוקד הארצי של מגן דוד אדום, לגבי התהליכים שקרו שם, שיגור האמבולנסים, השליטה והבקרה דיברו בעד עצמם, וחבל להוסיף יותר מכך.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר בועז לב, בבקשה.
בועז לב: אני רוצה להעמיד את הדברים על דיוקם: הוועדה לא פסלה את איחוד המודיעין; הוועדה קבעה מספר דברים: א', שיש מקום לעשות מספר משותף, אבל בו-זמנית להשאיר את הפנייה הישירה לכל אחד מהמוקדים.
בועז לב: מה שפועל היום הוא באמת הצורה האופטימלית שמאפשרת לאנשים או לזכור מספר אחד או לפנות ישירות לאותו גורם הצלה שאמור לענות.
בועז לב: אין ספק שהזמן הוא קריטי; יש הבדל גדול בין תכני ההצלה, בין תכני העזרה, שכל אחד מהמוקדים נותן.
בועז לב: אין ספק שההתמקצעות של מגן דוד אדום בתחום של הצלת חיים הוא קריטי וחשוב מאוד, כך שמהרגע הראשון ילווה את הפונה גורם מקצועי מאוד.
בועז לב: כך זה עובד בכל אחד מגורמי ההצלה, גם במשטרה וגם במכבי האש.
בועז לב: אבל זה מאוד קריטי מבחינת לוח הזמנים בנושא של מגן דוד אדום.
בועז לב: הוועדה סברה שלגבי איחוד התשתיות באופן פרוספקטיבי, ככל שיקומו מוקדי הצלה חדשים, לגופו של עניין יהיה דיון לגבי איחוד המוקדים ככל שזה מתאים לתנאי המרחב, הזמן והשירות; לגבי מוקדים שכבר קיימים, ההשקעה כיום איננה רק לא כדאית, אלא היא יכולה להפריע לתפעול של כל אחד מהארגונים הללו.
בועז לב: יש הבדל מאוד גדול בין רמת הבשלות של כל אחד מהארגונים האלה לעבוד היום יחד, ואין ספק שמגן דוד אדום הוא הגוף המוביל, ובעצם נמצא בתצורה כמעט אופטימלית במתן הסיוע, אחריהם המשטרה שביקשה גם זמן – ואולי נציגיה ידברו – להתארגנות פנימית כדי לעשות שידוד מערכות אצלן.
נחמן שי: המשטרה מוכנה להסדר הזה?
בועז לב: כן, כן.
יעקב ליצמן: ולכן משרד הבריאות והמשרד לביטחון פנים החליטו כן ללכת - - -
בועז לב: זה מה שאמרתי.
יעקב ליצמן: - - ואנחנו הולכים על זה.
יעקב ליצמן: ייקח זמן לבדוק כל מיני דברים, אבל בהחלט שני המשרדים תומכים בזה והולכים על זה.
בועז לב: זה מה שאמרתי בפתיחה של דבריי, שאנחנו לא פסלנו את הדבר הזה - -
אתי בנדלר: הרב ליצמן, סליחה שאני מתפרצת, כשאתם מדברים על "איחוד", אני מבינה שכל אחד מדבר במונחים אחרים.
אתי בנדלר: השאלה היא האם במוקד עצמו- -
יעקב ליצמן: גברתי, כל השאלות שאתם שואלים – א', זה נכון שאתם מעלים את זה; ב', אנחנו ישבנו ביחד איתם לבדוק את כל הדברים.
יעקב ליצמן: אנחנו בודקים איך זה יפעל.
יעקב ליצמן: יש לנו תוכנית איך לעשות את זה.
יעקב ליצמן: כפי שאמרתי לך, יש שלושה משרדים: מכבי אש, משטרה ובריאות.
יעקב ליצמן: אנחנו נבדוק.
אתי בנדלר: אם חבר הכנסת גפני מבקש שנדון היום בהצעת החוק שלו כדי לאשר אותה בקריאה ראשונה, אני לא יודעת מה לכתוב כי מה שכתוב עכשיו זה מאוד vague, זה מאוד מעורפל.
משה גפני: אני אמרתי בתחילת הדיון.
יעקב ליצמן: שהוא יחכה עם זה.
לאה ורון: מתי מונתה הוועדה?
בועז לב: לפני כשנה ומחצה.
משה גפני: אני אמרתי בתחילת הדיון: אני מדבר על הרעיון.
משה גפני: הרעיון הזה נכון בארצות-הברית, והוא נכון באיחוד האירופי – הוא נכון בכל המקומות.