GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: חבר הכנסת חנין מצביע במקום חבר הכנסת דני דנון שיושב על מקום של חד"ש.
דב חנין: יש מקומות שבהם חד"ש מצביעה במקום הליכוד, זה קורה.
חיים אמיגה: חיים אמיגה מהמשרד לביטחון הפנים.
חיים אמיגה: אני מזכיר כי החלטת הממשלה היתה גם לתיאום הנוסח עם המשרד לביטחון הפנים.
חיים אמיגה: יש לנו שלוש הערות קצרות.
חיים אמיגה: ההערה הראשונה היא לגבי הסעיפים שדנים בסמכויות הפקחים.
חיים אמיגה: אני מדבר על סעיף 10, 11 ו-12 להצעה.
חיים אמיגה: הסמכויות שמתאימות במקרה הזה הן סמכויות פיקוח, ולפי חקיקה מודרנית שקיימת בחקיקה האחרונה, כמו למשל, חוק הגנת הסביבה, או למשל, הצעת חוק ציוד רפואי שממש אמורה להיות מפורסמת בימים הקרובים שנדונה בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
חיים אמיגה: הנוסח של הסעיף פה כולל בתוכו מעין ערבוב של סמכויות אכיפה וחקירה גם שהן פחות מתאימות במקרה הזה לפקחים – זו הנקודה הראשונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה מתאים?
חיים אמיגה: מבקשים פה בהצעת החוק, למשל, לקבוע החתמת קונה בדבר סמכות, למשל סעיף 2, סעיף 3 - שמדבר על בדיקת מכשיר בצורה פשוטה שיכולה לבדוק את כמות הקרינה, האם מצורפת אליו אוזנייה, כלומר, ההיקף של החוק, המסה של החוק פה עוסקת בנושא של פיקוח.
חיים אמיגה: יכול להגיע מפקח ולפקח שבאמת הדברים מתבצעים.
חיים אמיגה: אין צורך פה בסמכויות חקירה, אין פה צורך בתפיסה או בסמכויות כל כך דרקוניות שמתאימות לחוקים אחרים אולי, להצעות חוק אחרות, פחות לזו.
אתי בנדלר: האם יש לכם הצעה מגובשת בעניין?
חיים אמיגה: כן, יש לנו הצעה מגובשת.
חיים אמיגה: נוכל להעביר אותה לוועדה.
לאה ורון: האם אפשר לקבל אותה כדי שנעשה צילום בינתיים?
חיים אמיגה: כן, אעביר אותה מייד בסוף הדיון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, פיקוח - כן, בלי חקירה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודע אם כדאי שנדבר על זה כבר עכשיו?
לאה ורון: כאשר הוועדה תגיע לסעיף תציג את הנוסח החלופי שאתם חושבים שנכון יותר שהוועדה תדון בו.
חיים אמיגה: בסדר גמור.
חיים אמיגה: את הנקודה השנייה אגיד בהערה כללית.
חיים אמיגה: הנקודה השנייה היא לגבי החרגת מערכת הביטחון מבחינת השימוש של סמכויות הפקחים.
חיים אמיגה: אני מפנה כרגע לסעיף 11(ב) להצעת החוק.
חיים אמיגה: מדובר שלגבי מערכת הביטחון זה אישור כניסה מאת שר הביטחון.
חיים אמיגה: שוב, זה לא מותאם לחקיקה החדשה בנושא.
חיים אמיגה: מערכת הביטחון כוללת גם כן גופים שקשורים לשר לבט"פ, כמו למשל, שירות בתי סוהר, משטרה, הרשות להגנה על עדים - גופים מסווגים שאותו רציונאל אמור גם לחול עליהם.
חיים אמיגה: יש לי נוסח שגם נוכל להעביר לוועדה, וכמובן גם לחברת הכנסת, שכולל בתוכו, בתוך הגדרת מערכת הביטחון, גם כן את הגופים האלה של המשרד לבט"פ.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, הערות כלליות.
כרמל שאמה-הכהן: הערות ספציפיות זה לא השלב הזה.
חיים אמיגה: אוקיי.
חיים אמיגה: הערה כללית ואחרונה לגבי הסנקציה הפלילית פה לחוק העונשין.
חיים אמיגה: צריך לקחת בחשבון שסנקציה פלילית גוררת בחובה איזשהו כתם על מי שמבצע את העבירה הזאת.
חיים אמיגה: אולי כדאי לשקול סנקציות מינהליות כמו עיצומים כספיים, הטלית רישיון, דברים שבדרך כלל יותר נהוגים בחקיקה מהסוג הזה.
חיים אמיגה: זה גם מטיל עומס על המערכות.
אתי בנדלר: זו הצעה ממשלתיות או הצעה מהמשרד לביטחון הפנים?
חיים אמיגה: זו הצעה מהמשרד לביטחון הפנים.
אתי בנדלר: האם יש איזשהו תיאום בין משרדי הממשלה בעניין זה?
אתי בנדלר: מעניין אותי האם ההצעה היא על דעתם של משרדים אחרים שאתה מציע שהם יהיו מוסמכים להטיל עיצומים כספיים.
חיים אמיגה: אני אסביר.
חיים אמיגה: בדרך כלל בחוקים דומים אחרים משרד המשפטים תומך בגישה הזו.
חיים אמיגה: אנחנו לא הספקנו להגיע לתיאום בגלל לחץ הזמנים, אבל זה הערה כללית שאני מטיל כרגע לפתחה של הוועדה.
יצחק קדמן: אני רוצה לומר רק בחלק הכללי כי אני מבין שאנחנו עוד נדון בזה.
יצחק קדמן: כמובן שאנחנו תומכים בכל הצעה שנועדה להבטיח את שלומם ואת בריאותם של קטינים, ובוודאי של ילדים קטנים.
יצחק קדמן: אנחנו כבר לפני הרבה שנים פנינו לשרת התקשורת דאז דליה איציק – ולפי זה מישהו ידע להגיד מתי זה היה - וביקשנו שיחייבו את חברות הסלולר לפרסם אזהרה, כך שאנשים יהיו מודעים לסיכונים הבריאותיים.
יצחק קדמן: לכן, אנחנו בעיקרון תומכים בהצעה.
יצחק קדמן: יחד עם זה, אנחנו חושבים שההצעה צריכה להיות מידתית.
יצחק קדמן: הטלפון הסלולרי הוא לא אויב שלנו, הוא גם לא אויב של הילדים.
יצחק קדמן: לילדים רבים הטלפון הסלולרי הוא קרש הצלה.
יצחק קדמן: היה לנו עכשיו מקרה של ילד שהורד מהרכבת הקלה בירושלים על ידי הפקחים שעושים שם עבודה בלתי נסבלת, לדעתי.
יצחק קדמן: זה קרה במקום מרוחק מהבית שלו.
יצחק קדמן: למרבה המזל, היה לו טלפון כך שהוא היה יכול להתקשר לאימא שלו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך לא לוקחים לסיטיפס את הרישיון?
יצחק קדמן: מה שקורה שם שווה ישיבה נפרדת.
לאה ורון: מחר בתשע בבוקר יש ישיבה של ועדת המשנה לתחבורה ציבורית בראשותו של חבר הכנסת אייכלר.
לאה ורון: אולי שמישהו מטעמכם יגיע ויציג את המקרה.
לאה ורון: אם אדוני יכול להגיע אדרבא ואדרבא.
יצחק קדמן: אני אשמח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, זה כבר לא מקרה ראשון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוועדה לפניות הציבור אנחנו מטפלים בהרבה מקרים כאלה.
יצחק קדמן: אגב, היה לו כרטיס, אבל הטענה של הפקח היתה שזה לא עבר במכונה.
יצחק קדמן: יש המון תקלות סביב העניין הזה.
יצחק קדמן: אני מזכיר את זה כי הטלפון פה הציל את הילד.
יצחק קדמן: לכן, הטלפון הסלולרי הוא לא אויב שלנו.
יצחק קדמן: שימוש מופרז ושימוש נכון, ואי-שימוש באוזנייה – כל הדברים שגם מופיעים בחוק הם מאוד חשובים.
יצחק קדמן: יחד עם זה, אני לא רוצה שנשפוך את התינוק עם המים המלוכלכים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא הולכים לאסור על ילדים לדבר בטלפון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדון קדמן, זו לא הכוונה.
יצחק קדמן: לגבי ההערות לגופו של עניין – יש שם כל מיני טעויות.
יצחק קדמן: למשל, באחת ההצעות מופיע שלא יופיע קטין בפרסומת לסלולר אלא אם כן קיבל את רשות הוריו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אצלי זה לא כתוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא בהצעה שלי, אדוני.
יצחק קדמן: ההצעה הזאת היא מאוד מסוכנת כי היא אומרת שאם זה לא פרסומת לטלפון סלולרי אז הוא יכול להופיע בלי רשות הוריו.
יצחק קדמן: יש כל מיני דברים כאלה שאני אתעכב עליהם כשנגיע לדיון בסעיפים.
יצחק קדמן: אנחנו מברכים, ואנחנו מבקשים שההצעה תהיה מידתית.
יצחק קדמן: צריך לחנך, צריך לתת כלים לציבור, ולא צריך להפוך את הטלפון הסלולרי לאויב.
עפר מרגלית: עפר, ממשרד האוצר.
עפר מרגלית: אני מבקש להעיר הערה כללית.
עפר מרגלית: גם אנחנו כמובן תומכים ברעיון, וחושבים שזו הצעה חשובה.
עפר מרגלית: יש פה כמה סעיפים שאנחנו רואים אותם כבעייתיים, ואני אתייחס אליהם באופן פרטני.
עפר מרגלית: מבחינת התיאום, הוא לא נעשה מולנו, ויש עדיין סעיפים שיש לנו בעיה איתם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משרד התקשורת היה בתיאום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אה, אתה אוצר.
גיל פרידלנדר: גיל פרידלנדר, אני מנכ"ל טוקאון.
גיל פרידלנדר: טוקאון היא אחת משמונה או עשר חברות שמפתחות פתרונות לניטור החשיפה מקרינה סלולרי.
גיל פרידלנדר: יש חברות כאלה בארץ ובעולם.
גיל פרידלנדר: טוקאון גם ממומנת על ידי המדען הראשי במשרד התמ"ת.
גיל פרידלנדר: הפתרונות האלה הם פתרונות של תוכנה שאתה מוריד לטלפון, והיא מאפשרת לך פעם ראשונה לראות מה רמת הקרינה שלך לטלפון, אם היא גבוהה, נמוכה.
גיל פרידלנדר: אתה יכול לקבל התראות ברגע שהקרינה עוברת סף מסוים של קרינה.
גיל פרידלנדר: אנחנו מברכים על היוזמה הזאת.
גיל פרידלנדר: אני חושב שזו אחת היוזמות שמקדימה את שאר העולם.
גיל פרידלנדר: אנחנו יכולים רק להתברך שיש כוונה לעשות חקיקה כזאת.
גיל פרידלנדר: אני רוצה לדבר על ילדים ונוער.
גיל פרידלנדר: אכן זה המקום שהפתרון הזה הוא הכי נדרש.
גיל פרידלנדר: ברגע שיש פתרון כזה אפשר גם להרחיב אותו להרבה מקומות נוספים.
גיל פרידלנדר: למשל, שהורים יקבלו דוחות על רמת החשיפה של הילדים שלהם לקרינה.
גיל פרידלנדר: היכולת הטכנולוגית הזאת נמצאת היום, היא לא ממומשת.
גיל פרידלנדר: האופרטורים בארץ לא דוחפים אותה.
לאה ורון: באיזה אחוז ממכשירי הטלפון היכולת הטכנולוגית הזאת היא אפשרית?
גיל פרידלנדר: היום זה על כל הטלפונים החכמים.
עפר מרגלית: סמרטפונים היום זה 50%, לפי מה שאני מכיר.
לאה ורון: זאת אומרת, זה רק למחצית מהרוכשים של הטלפונים.
גיל פרידלנדר: כן, אבל מהר מאוד החדירה של טלפונים חכמים נכנסת.
גיל פרידלנדר: אני מניח שתוך שנה-שנתיים זה יהיה על מרבית הטלפונים החכמים.
גיל פרידלנדר: פתרונות כאלה הם אפשריים, ועם התקדמות הטכנולוגיה צריך להתחיל לדחוף את הדברים האלה ולאפשר שליטה בקרינה בסלולר.
גיל פרידלנדר: אני מניח ששאלתם את עצמכם למה בכל טלפון יש בארים של קליטה שזה רמת הקליטה של הטלפון, אבל טלפון קולט אותות ומשדר אותות ומשום מה יצרנים שכחו לשים בארים של שידור.
גיל פרידלנדר: בדיוק למקום הזה אותן חברות כמו טוקאון באות ונותנות פתרון שמעצים את המשתמש ומאפשר לו לראות את רמת השידור של הטלפון שלו.
אופיר ביתן: אני מהרשות השנייה.
אופיר ביתן: אנחנו קיבלנו את הצעות החוק אתמול ועדיין להצעות החוק יכולה להיות משמעות רחבה על שוק הפרסום.
אופיר ביתן: לכן, אנחנו חושבים שיש לתת לנו ולזכיינים שלנו את הזמן על מנת לבחון את ההשלכות האלה בטרם קבלת החלטה.
חיים מזר: חיים מזר, משרד התקשורת.
חיים מזר: יש תת-סעיף שחברת הכנסת ברקוביץ לא הזכירה שגם אותו החלטנו בישיבה הזאת שאנחנו נוריד.
חיים מזר: לגבי טוקאון – יש שתי בעיות.
חיים מזר: קודם כל, יש קשר ישיר בין רמת הסיגנאל שמתקבל לרמת השידור.
חיים מזר: ככל שהסיגנאל יותר חלש כך רמת השידור תהיה יותר גבוהה.
חיים מזר: זאת אומרת, יש קשר והנתון הזה הוא מסייע, נתון הקליטה מתחנת הבסיס.
חיים מזר: קרוב ל-2 מיליון מכשירי סלולר נכנסים בשנה לישראל.
חיים מזר: אנחנו לא מייצרים אותם בארץ.
כרמל שאמה-הכהן: שלוש דקות הפסקה בדיון.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת ברקוביץ, עדכני את הוועדה לגבי הסיכום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני עוד פעם חוזרת על דבריי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד מודה לך על המהירות בה הבאנו את הדיון הזה לכאן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה שזוהי התחלה נכונה וטובה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה היום להצביע, כי בשינויים שעשינו יש כמה דברים שהם קשורים למשרד התמ"ת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משרד התמ"ת לא היה נוכח בדיון שעשינו בין משרדי הממשלה, לכן אני לא רוצה היום - - -
לאה ורון: למה הכוונה כשאת אומרת "שינויים שעשינו"?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שדיברתי כרגע – על השינויים בהצעת החוק.
לאה ורון: מי עשה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ישבנו עם משרד התקשורת, ישבנו עם המשרד להגנת הסביבה, וגם בגלל נושא פיקוח עליו דיבר נציג המשרד לביטחון הפנים שהוא באמת קשור לעסק, אבל הוא מאיר פה כמה נקודות חשובות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ההצעה הזאת היא יותר מידיי חשובה מכדי שהיא תיפול.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, התיאום עם כל משרדי הממשלה חשוב לי מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שככל שנתאם יותר מהר אנחנו כך גם נעביר אותה יותר מהיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, אני מבקשת שאנחנו נמשיך לדון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נשמע את ההערות של כל המשרדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משרד האוצר - עופר פה - גם הגיש איזשהן הערות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חשוב לי מאוד לעשות תיאום עם משרדי הממשלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בואו נמשיך בדיון ונעשה תיאום, או שאתה לא רוצה דיון?
לאה ורון: התיאום לא צריך להיעשות בישיבת הוועדה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אתם רוצים לסיים את הדיון כרגע?
חיים מזר: לפני כשלושה שבועות ישבנו בישיבה חשובה והגענו להסכמות מסוימות, ועכשיו גם כן שמענו הערות מהמשרד לביטחון הפנים.
חיים מזר: אינני מדבר בשם משרד התקשורת אלא כמי שיושב כאן.
חיים מזר: אני חושב שכדאי שנקבל לדיון הבא את הצעת החוק עם התיקונים שפחות או יותר ישנה הבנה לגביהם, ואז אנחנו נוכל להתקדם.
חיים מזר: במקביל, אנחנו – משרדי הממשלה – נעשה בינינו את התיאומים, וכך הצעת החוק הזאת תוכל להתקדם.
חיים מזר: אם לא – נבוא עוד הפעם ואז מה קידמנו?
חיים מזר: לכן, אנחנו צריכים לראות בצורה כתובה את התיקונים ואת העדכונים החשובים.
אתי בנדלר: האם מותר לי לשאול מי יהיה השר אחראי בהתאם להצעת הממשלה?
לאה ורון: בדרך כלל מה שהוועדה עושה כאשר הדיון לא מוזמן מאתמול להיום הוא שאנחנו מפיצים באתר הוועדה את הנוסח שסוכם עליו על מנת שכולם יוכלו להתכונן, וזה מה שנעשה בדיון הבא ככל שיהיה לנו נוסח כמובן.
אתי בנדלר: אני בכל זאת שואלת, ברשותכם, האם נציגי הממשלה הסכימו ביניהם מי יהיה השר האחראי לביצוע החוק?
הדס פיקסלר: בישיבה בה ישבנו עם חברת הכנסת נאמר שלאור הסעיפים שירדו מהצעת החוק, נשארו בעיקר החובות הצרכניות.
הדס פיקסלר: לכן, אמרנו, וכמו שגם חברת הכנסת ציינה, שחייבת להיות פה מעורבות של משרד התמ"ת.
אתי בנדלר: האם משרד התמ"ת ייקח את הצעת החוק הזאת תחת אחריותו, גברת טירי?
חנה וינשטוק טירי: אני לא מתחייבת לכך.
חנה וינשטוק טירי: קודם כל, נודע לי על הדיון הזה רק אתמול אחר הצהריים.
חנה וינשטוק טירי: לא תואם איתנו הנוסח.
חנה וינשטוק טירי: אנחנו מאוד לא מוכנים לישיבה הזו.
חנה וינשטוק טירי: יש לנו גם מה להגיד לגבי תוכן ההצעה.
חנה וינשטוק טירי: אנחנו מקווים שנוכל לשבת עם חברת הכנסת ולתאם את הנוסח, כולל כל ההיבטים שעולים.
חנה וינשטוק טירי: אני לא יכולה להגיד עכשיו דברים ולהתחייב.
אתי בנדלר: השאלה היא האם יש מישהו מטעם הממשלה שייקח את הריכוז של הערות הממשלה כדי שלא נתחיל לנוע שוב בין משרד אחד לשני?
אתי בנדלר: אני בעצמי התקשרתי אתמול גם לגברת טירי, גם ללשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה, גם ללשכה המשפטית של משרד התקשורת, בניסיון להבין איפה הדברים עומדים.
אתי בנדלר: ביטלתי לא מעט זמן לנושא הזה, ולא הצלחתי לקבל תשובה מי יהיה המשרד שיוביל את הנושא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה כמה היבטים שבהם נוגעת הצעת החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה גם נושא איכות הסביבה, גם נושא תקשורת, גם תמ"ת.
אתי בנדלר: זה בדיוק העניין, ולכן אני שאלתי מי יהיה המשרד המוביל.
כרמל שאמה-הכהן: אבל למה צריך לפתור את זה עכשיו?
לאה ורון: זה לא ייפתר, חבל על הזמן של כולנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אני עושה עם זה?
כרמל שאמה-הכהן: מה זה מה את עושה עם זה?
כרמל שאמה-הכהן: תתאמי מולם.
כרמל שאמה-הכהן: לא תתאמי – אנחנו נשקול מה לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה מסובך?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה נושא מסובך.
חיים מזר: הנושא מסובך מכיוון שמעורבים כאן שישה משרדים: המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, משרד התמ"ת, המשרד לביטחון הפנים, משרד המשפטים ומשרד התקשורת.
חיים מזר: מישהו צריך להוביל הצעת חוק.
חיים מזר: לדוגמה, את חוק הקרינה הוביל המשרד להגנת הסביבה, וגם כך זה לקח כשש שנים עד שהגענו אליו עם התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מצפים מהממשלה לכלום, אנחנו מצפים שחברת הכנסת תעשה כל מאמץ סביר לנסות לתאם עם כל אחד מהמשרדים.
כרמל שאמה-הכהן: לא יתאמו איתך – נתקדם פה, זה הכול.
כרמל שאמה-הכהן: את צריכה לעשות מה שמוטל עלייך – לפנות לכל אחד מהמשרדים.
כרמל שאמה-הכהן: ירצו לשתף פעולה ביניהם – ישתפו פעולה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין בעיה, אני בוודאי אעשה את זה.
חיים מזר: השאלה היא מי יוביל?
כרמל שאמה-הכהן: למה צריך פה מישהו שיוביל?
כרמל שאמה-הכהן: היא תדאג לזה.
כרמל שאמה-הכהן: היא תעדכן את הוועדה ותגיד: פניתי למשרד הזה והוא לא חזר אליי, פניתי למשרד הזה, הגענו להסכמה, פניתי למשרד הזה, לא הגענו להסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תכריע.
אתי בנדלר: זו דרך אפשרית, אבל אני חושבת שהיא דרך קצת בעייתית, עם כל הכבוד.
אתי בנדלר: אם התיאום יהיה פרטני עם כל אחד מהמשרדים הרי לא תהיה עמדה ממשלתית אחת, ועמדת משרד אחת תסתור את עמדת המשרד האחר.
לאה ורון: גם לא יהיה נוסח מתואם שנוכל להפיץ.
אתי בנדלר: לדוגמה, הנה הציע נציג המשרד לביטחון הפנים סמכויות פיקוח ואכיפה מינהלית.
אתי בנדלר: האומנם זו עמדת נציג המשרד שאמור להפעיל אכיפה מינהלית?
אתי בנדלר: לכן, חשבתי שבסיטואציה כזאת ראוי שלפחות משרדי הממשלה יתכנסו ויקיימו ביניהם ישיבה אחת שבה ישתתפו כל הנציגים הרלוונטיים כדי שלאחר מכן יהיה ברור למי לפנות, מה הכתובת הראויה.
אתי בנדלר: גברת טירי, כיוון שיש לי הרגשה שמדובר כאן בהצעת חוק צרכנית, אני מציעה שתיקחי את זה על עצמך.
אתי בנדלר: ככל שהדברים לא - - -
עפר מרגלית: אני חושב ששר התקשורת זה הגורם - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני דווקא חושבת שזה יותר חשוב לסביבה.
אתי בנדלר: שר התקשורת?
אתי בנדלר: האם זה תואם את עמדת נציגי משרד התקשורת ששר התקשורת יוביל את הנושא?
אתי בנדלר: אני הבנתי שלא כך הדברים.
חיים מזר: התחלתי להגיד שהנושא הוא צרכני והתמ"ת הוא בעצם הכתובת הכי מתאימה.
חיים מזר: אבל אנחנו לא רואים איך הם מובילים את הנושא הזה מכיוון שצריך להוביל את זה מישהו שקרוב לנושא וחי את הנושא.
חיים מזר: לפי פקודת הרוקחים שעברה בזמנו לתמ"ת, הם גם אחראים, והיום על כל סלולר ישנם כל הנתונים של השר, והתמ"ת אחראי על זה.
חיים מזר: להערכתי, אם התמ"ת יוביל זה ייקח הרבה מאוד שנים.
חנה וינשטוק טירי: אנחנו מציעים שמשרד התקשורת יוביל את זה.
חנה וינשטוק טירי: אנחנו באמת לא היינו מעורבים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה ממש מביך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תגידו, מה קורה בינתיים עם הילדים שנפגעים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תגידו, מה קורה לכם?
אתי בנדלר: נכנסה הגברת מנדלסון ונשמע את עמדתה.
ברוריה מנדלסון: אני מתנצלת, פשוט יצאתי לרגע.
ברוריה מנדלסון: אני לא חושבת שנכון שמשרד התקשורת ירכז את זה.
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא הלב של הצעת החוק הזו.
ברוריה מנדלסון: זה הרבה יותר נוגע למשרד התמ"ת או למשרד הבריאות, ושיתכבדו וירכזו את זה.
חנה וינשטוק טירי: אני לא חושבת שנכון כאן לעשות את הוויכוח הזה.
אתי בנדלר: האם מישהו מטעם נציגי הממשלה מוכן לקחת על עצמו לזמן ישיבה של נציגי הממשלה?
חנה וינשטוק טירי: נכון להיום, השר אחראי לפי הצעת החוק זה שר הבריאות.
חנה וינשטוק טירי: לא היתה החלטה אחרת של ועדת שרים.
כרמל שאמה-הכהן: אתי, אבל למה פה?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו הבנו.
אתי בנדלר: אני רוצה לומר לך דבר אחד.
אתי בנדלר: אני אתמול הקדשתי יותר מידיי שעות מבוזבזות לכלום, בסופו של דבר, בלוח זמנים מאוד מאוד עמוס.
אתי בנדלר: אם זה יהיה הסנריו גם בישיבה הבאה אז חבל על הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אין יותר ישיבות תיאום.
כרמל שאמה-הכהן: בישיבה הבאה אנחנו מצביעים.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא תהיה עמדה ברורה של הממשלה, ואנחנו נראה ש - - -
אתי בנדלר: האם אנחנו נקבל נוסח מוסכם?
אתי בנדלר: האם נדע לפחות מה עמדת הממשלה?
לאה ורון: לא יהיה לך על מה להצביע, ולא יהיה לך נוסח מסוכם.
לאה ורון: אם מי מנציגי משרדי הממשלה לא יזמן ישיבה והם יעבירו לוועדה נוסח, לא יהיה לוועדה נוסח מוסכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו יכולים להטיל על איזה משרד?
אתי בנדלר: להטיל – אני לא מטילה על אף אחד.
אתי בנדלר: זה לא התפקיד שלי להטיל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אין לנו זכות להטיל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למשל, לבוא ולהגיד, נניח, שמשרד המשפטים מוביל את זה או משרד התמ"ת?
חנה וינשטוק טירי: נכון להיום, השרים האחראים לפי החוקים המוצעים זה שר הבריאות והשר לאיכות הסביבה.
חנה וינשטוק טירי: החלטת ועדת השרים לא שינתה, ואלה הם השרים שכרגע אחראים, ולא שר התמ"ת.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה), התשע"ב-2011, של חבר הכנסת אחמד טיבי, ובקשות לדיון מחדש של שר התיירות, של חבר הכנסת טיבי ושלי – בקשות שונות.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל נדון בבקשת שר התיירות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד בקשת שר התיירות לנושא מועד התחילה?
כרמל שאמה-הכהן: בעד – כולם
כרמל שאמה-הכהן: היתה טענה לגבי מועד התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: משרד התיירות, בבקשה.
מאיה אלקריף: שלום.
מאיה אלקריף: אנחנו מבקשים כי המועד של התחולה של החוק יהיה שלושה חודשים ממועד פרסומו ברשומות על מנת לאפשר לחברות התעופה להיערך כיאות לקראת כניסתו לתוקף.
אתי בנדלר: קשה לי להאמין שיש איזשהו סיכוי להניח את זה.
כרמל שאמה-הכהן: תחילת החוק 16 לאוגוסט.
אחמד טיבי: הוועדה באה לקראת שר התיירות.
אתי בנדלר: מה זאת אומרת "16 באוגוסט"?
כרמל שאמה-הכהן: מועד התחילה.
אתי בנדלר: האם אתה רוצה לקבוע תאריך או שאתה - - -?
אתי בנדלר: אז איך אתה יודע שזה בדיוק 16 באוגוסט?
אתי בנדלר: לפי מה?
כרמל שאמה-הכהן: כי הכנס הבא מתחדש בשבוע הראשון של מאי ואז זה יאושר במליאה.
אתי בנדלר: אני מניחה שאדוני צודק.
אתי בנדלר: ואם תהיה איזושהי תקלה, אם יסתבר שיש איזשהו חוסר, ואפילו נניח והוועדה תחליט לחדש את דיוניה באיזשהם סעיפים, השאלה היא האם נכון לקבוע תאריך fixed כשתמיד יש איזשהו גורם של חוסר ודאות בעניין הזה?
אתי בנדלר: יכול להיות שזה פחות, יכול להיות שזה יהיה אפילו לפני שלושה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: לא לפני, תני להם את זה.
אתי בנדלר: הוועדה מחליטה.
כרמל שאמה-הכהן: זו בקשת הוועדה.
אתי בנדלר: ההחלטה - תחילה ב-16 באוגוסט.
רון חלפון: אנחנו גם נבקש להצטרף לבקשה.
רון חלפון: אנחנו לא מבקשים לדחות את זה יותר, זה פשוט מנגנון אחר.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי את היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: הסיכוי שהחוק יאושר בשבוע הזה שהוא השבוע האחרון של המליאה הוא אפסי לאור העומס שיש על הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, הוא יאושר בשבוע הראשון למאי.
רון חלפון: ומדוע יש קושי שזה יהיה שלושה חודשים ממועד הפרסום?
אחמד טיבי: למה אתה מתנגד?
אחמד טיבי: יכול להיות לפני ה-16 באוגוסט.
רון חלפון: נכון, אין לי בעיה שזה יהיה לפני ה-16 באוגוסט, ואין לי בעיה שזה יהיה אחרי כל עוד שיש שלושה חודשים מרגע שזה פורסם.
אחמד טיבי: לי אין עמדה.
רון חלפון: אנחנו נצטרך לפנות לחברות.
כרמל שאמה-הכהן: נתתי לך 16 לאוגוסט.
אחמד טיבי: הוא נתן לך יותר משלושה חודשים.
רון חלפון: העניין הוא שאנחנו לא יודעים מתי החוק יפורסם.
כרמל שאמה-הכהן: החוק לא יפורסם אחרי זה.
רון חלפון: יכול להיות שכן ויכול להיות שלא.
רון חלפון: יכול להיות שהוא יפורסם גם קודם.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא לא יאושר בשבוע הראשון של מאי הוא לא יאושר – זאת דעתי.
רון חלפון: אדוני, אני לא חושב שיש פער מהותי.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה ויכוח מהותי.
אחמד טיבי: זה לא מהותי.
אחמד טיבי: בואו נצביע.
אחמד טיבי: בקשת משרד התיירות עברה.
כרמל שאמה-הכהן: אחמד, יש בקשה שלך בנושא פיצויים לדוגמה.
כרמל שאמה-הכהן: איתי, בבקשה.
איתי עצמון: בסעיף 9א להצעת החוק שעניינו פיצויים לדוגמה ניתנה לנוסע אפשרות לתבוע פיצויים לדוגמה, פיצויים עונשיים, בשל כל אחת מהעילות שמזכות בהטבות לפי הצעת החוק.
איתי עצמון: הושמטה משם האפשרות לתבוע פיצויים לדוגמה בשל הקדמת טיסה מכיוון שהסעיף של הקדמת טיסה נוסף בשלב מאוחר יותר.
איתי עצמון: הבקשה היא להוסיף, כמו שנקבע לגבי כל אחת מהעילות המזכות בהטבות, אפשרות לנוסע לתבוע פיצויים לדוגמה גם בשל הקדמת טיסה אם לא נתנו לו הטבות במקרה שהטיסה הוקדמה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה נכון שברגע שיש פיצויים לדוגמה אי-אפשר לתבוע תביעה ייצוגית?
כרמל שאמה-הכהן: הייתי ביום עיון ואיזה פרופ' טען את זה.
אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אני לא בדקתי את הסוגיה, אבל יכול להיות.
אתי בנדלר: אני לא יודעת, לא בדקתי את הנושא.
איתי עצמון: כאן לא קבענו הוראה בעניין הזה.
אתי בנדלר: יש איזשהו היגיון בנושא הזה שקשה לראות - - -.
אתי בנדלר: יכול להיות שזה נכון, יכול להיות גם שיש בזה היגיון כי הרי תביעה ייצוגית אתה מגיש בשם קבוצה גדולה של אנשים שלכל אחד מהם נגרם נזק קטן, ואני מדברת במאקרו, ואילו התביעה לפיצויים לדוגמה מותנית בקיום הוכחות פרטניות לגבי כל אחד מהניזוקים, מכל אחד מהתובעים.
אתי בנדלר: הוא צריך להראות, למשל, שהוא פנה וסירבו לתת לו וכו'.
אתי בנדלר: זה מבחינת המטריאה לא תאים לתביעה ייצוגית.
אתי בנדלר: לכן, אני לא יודעת באופן כללי, אבל מאוד סביר שכך הוא לגבי הנושא דנן.
אתי בנדלר: זאת אומרת, תביעה ייצוגית איננה מתאימה לסוגי נזק שמחייבים הוכחות פרטניות של כל אחד מהתובעים.
כרמל שאמה-הכהן: באיזה מסלול נכון ללכת?
אתי בנדלר: הוועדה אישרה פיצויים לדוגמה לגבי מספר עילות.
אתי בנדלר: כרגע אין בקשה לדיון מחדש לגבי הנושא הזה, יש הסתייגות של שר המשפטים.
אתי בנדלר: הבקשה לדיון מחדש כרגע היא להוסיף עילה נוספת לנושא הפיצויים לדוגמה.
אתי בנדלר: השאלה היא האם אתה רוצה לעשות מחשבה חדשה על כל נושא פיצויים לדוגמה, אינני יודעת.
אתי בנדלר: עמדתו של שר המשפטים באה לידי ביטוי במכתב שנשלח.
אתי בנדלר: הוא הגיש הסתייגות בנושא הזה באופן כללי עם הנימוקים המפורטים באותו סעיף.
אתי בנדלר: אני חושבת שהוועדה היתה מודעת לרוב הנימוקים, והיא החליטה בכל זאת ללכת על מסלול של פיצויים לדוגמה.
אתי בנדלר: אם יש מחשבות שניות אז צריכים להגיש בקשה לדיון מחדש ולקיים דיון מחדש בנושא, בכל סעיף 9א.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נתקן את מה ש - -
אחמד טיבי: - - את מה שאיתי הציג.
אחמד טיבי: זאת אומרת, הקדמת טיסה.
אתי בנדלר: זאת אומרת, להוסיף נסיבות שבהן ניתן לתבוע פיצויים לדוגמה גם בשל הקדמת טיסה, כמובן עם הניסוח הנכון שיהיה ברור שמדובר בהקדמה שנעשית ביודעין וסירוב לתת הטבה בשל ההקדמה.
איתי עצמון: כמו שנקבע ביתר העילות בסעיף 9א.
כרמל שאמה-הכהן: בעד – כולם אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה הבקשה שלי לדיון מחדש?
כרמל שאמה-הכהן: האם לא דנו בזה כבר?
אתי בנדלר: אה, בוודאי.
אתי בנדלר: כל הנושא שאתה העלית תוך כדי.
כרמל שאמה-הכהן: לא סגרנו את זה?
אתי בנדלר: לא, לא – ממש לא.
כרמל שאמה-הכהן: אבל פתחנו את זה כבר לדיון, לא?
כרמל שאמה-הכהן: פתחנו את זה אז אין צורך להצביע על זה.
אתי בנדלר: אני חושבת שכן.
אתי בנדלר: זה נפתח, נכון?
כרמל שאמה-הכהן: נפתח ואז עצרנו.
כרמל שאמה-הכהן: נשאר הדבר הזה והתוספת השלישית או השנייה?
איתי עצמון: התוספת השלישית לא אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: איתי, האם יש לנו נוסח?
איתי עצמון: אין נוסח כי אנחנו רוצים להבין מה העיקרון שאתה דיברת עליו, מה העיקרון שנשלב בסעיף 3(א)(2) שעניינו השבת תמורה.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו אז על הפרש של 24 שעות שיבחין בין טיסת המשך לבין מישהו שמיצה חלק מהכרטיס.
רון חלפון: העיקרון של 24 שעות היה להבחין בין שתי טיסות לבין טיסה שהיא עם חניית ביניים.
רון חלפון: יושב-ראש הוועדה ביקש שאם יש 24 שעות פער בין ה-leg הראשון ל-leg השני אז זה כבר לא ייחשב כטיסה אחת שצריך להחזיר.
כרמל שאמה-הכהן: רק קטע היתרה.
רון חלפון: ואם זה יותר צפוף אז צריך גם להחזיר את הקטע שבוצע וגם להחזיר את הנוסע לארץ, לנקודת היעד המקורית.
אתי בנדלר: חברת אל על שלחה מכתב עם הצעות אחרות בנושא הזה מבחינתה.
אתי בנדלר: אני מציעה שהם יציגו אותן.
קרן כהן סעד: אנחנו התייחסנו לכל המקרים שמזכים למעשה השבה לפי הצעת החוק שזה ביטול, עיכוב של למעלה מחמש שעות וסירוב להעלאת נוסע לטיסה והקדמת טיסה לפי סעיף 5א.
קרן כהן סעד: ביקשנו שכתובת הנוסע לקבלת ההשבה תהיה הגורם אשר ממנו רכש הנוסע את הכרטיס ואשר קיבל את הכסף בפועל, ולכן תהיה אבחנה בין המוביל לבין המארגן.
קרן כהן סעד: במקרה של טיסה ישירה - השבת התמורה תהיה בגין קטעה הטיסה שנותר ואשר טרם בוצע.
קרן כהן סעד: אם אירוע הטיסה הוא בטיסה היוצאת - בגין הטיסה הלוך ושוב, אם בטיסה חזור – בגין הטיסה חזור בלבד.
קרן כהן סעד: במקרה של טיסה לא ישירה – אם אירוע ההשבה ארע ביעד היציאה, ישראל - השבת תמורה לכל הטיסה.
קרן כהן סעד: אם אירוע ההשבה ארע ביעד חזור בין היעד הסופי בטיסת ההלוך ובין יעד בדרך חזרה – השבת התמורה בגין חלק הטיסה שנותר חזור בלבד.
קרן כהן סעד: אם עקב אירוע השבה נתקע הנוסע ביעד הביניים – זה משהו שהטריד אתכם לגבי יעד הביניים – בטיסת הלוך מישראל בלבד, יהיה הזכאי הנוסע בנוסף להשבת התמורה בגין חלק התמורה שטרם בוצע, גם להשבת התמורה של חלק הטיסה שכבר טס, ואז קבענו תנאים מסוימים.
קרן כהן סעד: התנאים הראשונים זה אחריות להשבת התמורה בגין חלק הטיסה שהנוסע כבר טס תהיה על המארגן או המוביל, ולא רק על המוביל שהביא את הנוסע מישראל ועד ליעד הביניים.
קרן כהן סעד: הסיבה לכך היא שלא סביר לחייב מוביל שהביא את הנוסע ליעד הביניים בהשבת עלויות אותה טיסה כאשר הוא דאג להטיס את הנוסע בפועל, במקרה שמדובר באירוע השבה שלא נגרם על ידו.
קרן כהן סעד: הדבר השני הוא שההשבה תינתן בתנאי שהנוסע בחר לטוס חזרה ליעד היציאה בטיסה הראשונה המוצעת לו ולא נשאר ביעד הביניים.
קרן כהן סעד: התנאי השלישי – ההשבה הינה בכפוף לכך שההגעה ליעד הביניים היא רק לצורך מעבר ליעד הסופי ולא למטרת שהייה.
קרן כהן סעד: זה באמת מתייחס לנקודה אליה התייחסת, יושב-ראש הוועדה, ל-24 שעות.
קרן כהן סעד: אנחנו גם מבקשים שההשבה תתבצע תוך 90 ימים.