GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: שלא מתאים ריאלית למחיר שלו בשוק.
אתי בנדלר: ברור, שלא מתאים ריאלית למחיר שלו בשוק.
אתי בנדלר: ובנוסף לכך, יתפתח שוק יותר משוכלל של מכירת מכשירי טלפון או טלפון נייד.
אתי בנדלר: אני מקווה שזה יעבוד, אני לא יודעת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול אתכם שאלה בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הכול ברור, הבנתי מזמן את כל מה שהסברת.
אתי בנדלר: רק רציתי להבהיר שמה שאמרתי, זה היה בהתייחס להסכמים קיימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם לא הבנתי אותך נכון, אני עדיין רוצה להסביר מה אני מתכוונת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כול, גם אם נעשה דבר כזה, צריך לתת להם זמן לא קצר כדי להיערך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו הערה ראשונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הערה שנייה, בוא נגיד שזה יפתח עכשיו את שוק המכשירים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חוששת שבגלל שהם לא ירוויחו על המכשירים – והם מרוויחים על המכשירים – הם יעלו עכשיו את זמן האוויר.
לאה ורון: את המחירים של זמן האוויר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם יעלו את המחירים של זמן האוויר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי ייפגע מזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים שלוקחים מכשיר הכי זול שקיים – טוקמן וכו' – אותם 50,000 או לא יודעת כמה אלפים שאין להם "טלפון חכם", הם לא קונים מכשירים משוכללים, וגם אין להם טלפון בזק בבית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בגלל שאנחנו עושים את הדבר הזה - שזה רעיון טוב; באמת, כרמל, מה שאתה מציע, על פניו זה נראה יופי של רעיון לכלל האוכלוסייה, אבל דווקא אוכלוסייה שהיא ברמה כלכלית נמוכה, גם חיילים, גם הרבה מאוד משפחות, שאין להם בזק כי זה עדיף להם לפעמים להחזיק טוקמן ב-50 שקלים לחודש – אני חוששת שאנחנו נפגע בהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אשמח לתמוך אבל אני חושבת שאין לי מספיק מידע כדי להבין איך זה יכול לגרום להם לבעיה.
גלעד מיכלסון: את יכולה להסתכל על רמי לוי, הוא לא עושה היום שום הטבות – הוא פונה דווקא לחלשים והוא עושה זאת במחירים זולים.
כרמל שאמה-הכהן: רמי לוי לא עושה החזר הטבה?
גלעד מיכלסון: לא עושה ניתוק זיקה, מה פתאום.
גלעד מיכלסון: הוא נותן מכשיר במחיר מזומן.
כרמל שאמה-הכהן: רמי לוי מוכר מכשירים, הוא לא עושה בכלל החזר?
זאב אבינר: אין החזרים.
יוליה מרוז: מה זאת אומרת, הוא מנייד.
קריאה: מוכר מכשיר נפרד, זה לא קשור.
יהל בן-נר: לא צריך ללכת לרמי לוי.
יהל בן-נר: אנחנו היום לא עובדים במנגנון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הפסקתם?
יהל בן-נר: ודאי.
יהל בן-נר: כל התוכניות שלנו של "קליר" הן בכלל לא במנגנון שאתם מתארים פה.
יעל כהן-שאווט: אז זה אומר שזאת לא עסקה בתחרות, יש חברות שלא עובדות לפי השיטה הזאת.
יעל כהן-שאווט: דרך אגב, המחיר בטוקמן זה שקל, 1.20 שקל לדקה, כלומר כבר הרסו אותם עם המחיר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים לסיים תוך רבע שעה.
דורי צ'יקו: מציגים את נושא המנגנון של חיוב זיכוי כחסם מעבר מאוד גדול, בלי שיש נתונים על השולחן.
קריאה: יש נתונים.
יוליה מרוז: רמי לוי, אגב, מגייס מצוין, רוב הלקוחות שלו הם לקוחות מנוידים עם מכשירים מהחברות הקיימות.
יוליה מרוז: הרי שום דבר לא מחזיק אותם בהקשר של מכשירים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא גם מוכר מכשירים.
יעל כהן-שאווט: הוא גם מוכר מכשירים, גם מוכר.
כרמל שאמה-הכהן: לא לענות.
דורי צ'יקו: אומרים פה שזה חסם מעבר, ולקוחות לא עוברים בגלל זה - אני לא יודע האם למישהו פה סביב השולחן יש בכלל נתון שאומר שזה באמת חסם מעבר, שמראה את זה.
יעל כהן-שאווט: כן.
יעל כהן-שאווט: יש לי תלונה של 14,000 שקלים קנסות בגלל המכשירים.
דורי צ'יקו: קודם כול, זה לא קנסות אבל לא משנה.
יעל כהן-שאווט: זה אותו דבר.
דורי צ'יקו: השורה התחתונה זה שיש לקוחות שמשלמים ברגע שהם עוזבים, ולא מקבלים ניתוק זיקה מסיבה כזאת או אחרת בצד השני – כן, אבל בואו נזכור שני דברים.
דורי צ'יקו: פעם אחת, מאז השינוי שהכנסת עשתה בנוגע לקנסות היציאה, שיעור המעבר בין החברות במדינת ישראל גבוה ממה שקורה בעולם, ששם אין את המנגנון הזה של החיוב זיכוי שאתם טוענים שהוא חסם המעבר.
דורי צ'יקו: זאת אומרת, למרות שאצלנו יש מנגנון כזה, שיעור הנטישה גבוה מאשר בעולם.
אברהם נחמן לייטנר: - - - לפרטיים.
דורי צ'יקו: דווקא כן לפרטיים, אבל כל הבעיה שמציגים פה היא בעיקר לפרטיים לגבי מנגנון החיוב זיכוי ולא לגבי עסקיים.
דורי צ'יקו: עם כל הכבוד, כשמציגים בעיה, תבדקו האם זאת בעיה.
דורי צ'יקו: ואני טוען שאם תראו בהשוואה עולמית, אין בעיה כזאת.
דורי צ'יקו: אז קודם כול, אני חושב שאם רוצים לדבר על זה, צריך לבדוק האם יש בעיה של קושי ביכולת המעבר.
דורי צ'יקו: כמו שאמרתי, אם עושים השוואה עולמית, נושא המעבר בין המפעילים בישראל גדול ממה שקורה, לפחות בממוצע העולמי – אני לא יודע, יש מדינות שבהן אולי יותר – אבל בממוצע העולמי, מעבר יותר גדול, למרות שיש את החסם הנוראי הזה שמציגים פה.
דורי צ'יקו: שנית, בזמן שעשו את התיקון של קנסות יציאה, עשו עוד תיקון, וזה שלקוח שעוזב אותך ממשיך לשלם בתשלומים את המכשיר שלו, את יתרת התשלומים על המכשיר.
דורי צ'יקו: ודבר נוסף, צריך לזכור – נכון, כנראה שמגיעות למועצה לצרכנות או אולי לעוד גורם כזה או אחר, מספר תלונות בנושא הזה, אבל אל"ף, לא צריך מזה לראות את הכלל; בי"ת, ויותר חשוב, לצד זה שיש לקוחות שאולי עדיין זה בעייתי להם, כל הלקוחות שלא עוברים – ואני חושב שזה הרוב עדיין – ייפגעו כתוצאה מהמהלך כי בעצם הם יקבלו זיכוי יותר קטן.
דורי צ'יקו: עכשיו השאלה האם בגלל המעט שנשארו, שעדיין רואים בזה חסם, אנחנו רוצים לפגוע בכלל שלא עובר ורואה בזה יתרון.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ, אנחנו עוברים להצבעות ולניסוחים.
כרמל שאמה-הכהן: על מה נשאר לנו להצביע?
אלקנה אפרתי: צריך להקריא וצריך לקבוע את תאריך התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כול, הסעיפים הראשונים, אחרי כן התוספות שהסכמנו עליהן עכשיו.
אלקנה אפרתי: "חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשע"ב-2012 תיקון סעיף 51א בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 51א – בכותרת השוליים, במקום "הגבלת" יבוא "איסור"; בסעיף קטן (א), ההגדרה "תקופת ההתחייבות" – תימחק; בסעיף קטן (ב) – המילים "במהלך תקופת ההתחייבות" ו"אם שיעורם הכולל עולה על סכום התקרה" – יימחקו; ההגדרה "סכום התקרה" – תימחק.
כרמל שאמה-הכהן: בסעיף הזה אין לנו שינויים?
אלקנה אפרתי: בזה אין שינויים.
אתי בנדלר: אלא אם כן יש הערות למישהו.
אתי בנדלר: אני שומעת שהיתה הערת ניסוח של משרד התקשורת?
טל רוזנפלד: לסעיף 2.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הסעיף של ניתוק זיקה, דיברנו על ניתוק זיקה מלא החל מ-1 בינואר 2013, ולשר תהיה סמכות, באישור ועדת הכלכלה, להאריך את התאריך הזה, בהתחשב בנתוני השוק.
אתי בנדלר: לא להאריך.
אתי בנדלר: לדחות את המועד.
כרמל שאמה-הכהן: בעוד חצי שנה.
לאה ורון: בחצי שנה נוספת.
אתי בנדלר: בשישה חודשים נוספים, אם נוכח?
כרמל שאמה-הכהן: שתנאי השוק לא בשלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על סמך מה הוא קובע את זה?
אתי בנדלר: איך הוא ידע אם תנאי השוק בשלים או לא?
יעל כהן-שאווט: אם אין תחרות.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לקבוע אמות מידה או שיביא וינמק בוועדה?
אתי בנדלר: יש סמכות לדחות את המועד בשישה חודשים.
אתי בנדלר: השר, באישור ועדת הכלכלה, יהיה רשאי לדחות את המועד.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין, אני עדיין לא יודעת איך לנסח את זה, אבל הרעיון של ניתוק הזיקה שינוסח, יאמר שלא יהיה קשר בין עסקה לרכישת - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא תינתן שום הטבה.
אתי בנדלר: לא יהיה קשר בין עסקה לרכישת ציוד קצה לבין עסקה למתן שירותי טלפון או רדיו טלפון נייד.
אתי בנדלר: מדובר בשתי עסקאות שלא ניתן יהיה לקשור ביניהן.
יעל כהן-שאווט: אפשר לשלוח הצעת נוסח או להציע כרגע?
אתי בנדלר: להציע תמיד אפשר.
יעל כהן-שאווט: אנחנו מציעים שהמחיר בעצם יהיה המחיר הסופי, וניסחנו את זה כך.
אתי בנדלר: אני לא הבנתי, קראתי את ההצעה שלכם.
אתי בנדלר: מוכרחה לומר שלא הבנתי אותה.
כרמל שאמה-הכהן: קראנו את ההצעה, לא מקובל עלינו.
אתי בנדלר: כשמדובר בשתי עסקאות נפרדות, מדובר בעסקה לרכישה או למכירה של מכשירי טלפון או רדיו טלפון נייד, האם מדובר במכשירים נוספים?
אתי בנדלר: האם גם אייפד?
כרמל שאמה-הכהן: כל ציוד קצה.
אתי בנדלר: כל ציוד קצה?
אתי בנדלר: אבל יש ציוד קצה שברור שיש קשר, למשל הראוטר.
קריאה: לא, זה באינטרנט.
אתי בנדלר: ראוטר זה לאינטרנט, סליחה.
וגיף אליאב: יש גם לחברות תקשורת ראוטרים.
וגיף אליאב: יש נתבים גם בחברות תקשורת, הם מוכרים גם את זה.
אתי בנדלר: כל ציוד קצה שהוא.
גלעד מיכלסון: שהוא קשור לזמן אוויר או לאינטרנט.
אתי בנדלר: אני מנסה לחשוב.
אתי בנדלר: אני מבקשת מכם, תגידו לי אם באמת יש - - -
כרמל שאמה-הכהן: משרד התקשורת יגיד.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, לא להפריע.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש רק בזכות דיבור לדבר.
עדי קאהן גונן: גם אם אנחנו מתייחסים לראוטר, אז שלא תהיה זיקה בין מכירת הראוטר לבין ההטבות שניתנות על השירות.
עדי קאהן גונן: זה לא משנה, גם אם יש זיקה טכנית, ברור שצריך את מכשיר הקצה כדי לצרוך את השירות אבל שלא תהיה זיקה להטבה שניתנת על השירות.
אתי בנדלר: אבל אנחנו מדברים כרגע רק על חברות למתן שירותי טלפון, נכון?
טל רוזנפלד: רק על רט"ן.
אתי בנדלר: לא, גם טלפון רגיל.
אתי בנדלר: טלפונים בכלל, לא?
כרמל שאמה-הכהן: כן, אין בעיה.
טל רוזנפלד: אנחנו נשמח אבל זה קצת בעייתי, הם לא כאן.
טל רוזנפלד: אנחנו עדיין בתוך סעיף 51א.
כרמל שאמה-הכהן: אז תגדירו את זה.
אתי בנדלר: בכלל, הסעיף הזה שאנחנו מדברים בו, סעיף 51א, הוא מדבר רק על רט"ן.
אתי בנדלר: אז מדובר רק על רט"ן.
כרמל שאמה-הכהן: רק על רט"ן.
וגיף אליאב: מה עם לפטופ?
יעל כהן-שאווט: חברות סלולר מוכרות גם לפטופים.
וגיף אליאב: יש לי שאלה לגבי לפטופ.
וגיף אליאב: האם כל מוצר נלווה או ציוד קצה?
כרמל שאמה-הכהן: לפטופ זה גם ציוד קצה.
וגיף אליאב: אז זה עניין של פרשנות.
עדי קאהן גונן: הלפטופ חל תחת קנסות יציאה.
עדי קאהן גונן: בין כה וכה אסור למנוע ממנוי שמבקש להתנתק, הטבה בגין מתנה שניתנת לו.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הלפטופ לא יישאר - - -
עדי קאהן גונן: לא, כל מה שלא מוגדר ציוד קצה, הוא חוסה תחת - - -
יעל כהן-שאווט: אז אי-אפשר לבטל הטבה.
יעל כהן-שאווט: אוקיי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מה שלא מוגדר ציוד קצה?
עדי קאהן גונן: כן, אם למשל הם נותנים לך טיסה לאמסטרדם, לצורך העניין, ואחרי חודשיים את מבקשת להתנתק, הם לא יכולים לגבות ממך את עלות הטיסה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אם נתנו לי לפטופ ואני רוצה להתנתק, הם לא יכולים לבקש ממני את היתרה?
עדי קאהן גונן: לא נותנים לפטופים.
עדי קאהן גונן: אחרי החוק הזה הם כבר לא נותנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מי נפגע?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הלקוח, כי הוא לא מקבל לפטופים.
כרמל שאמה-הכהן: את מאמינה במתנות חינם, תגידי לי?
כרמל שאמה-הכהן: איפה את חיה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מצחיקים אותי - - -
לאה ורון: את חושבת שאת קונה פריז'ידר ומקבלת סופשבוע בים המלח, הם לא מרוויחים מזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה את הכעס שלנו על חברות הסלולר, ומה לעשות שיש לי הצעת חוק שאמורה, בעזרת השם, לעבור פה אצלך בקרוב מאוד, שהיא פוגעת מאוד בחברות הסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא בדיוק מהמגינות הגדולות עליהן, אבל אדם קיבל טיסה לחוץ-לארץ, אחרי חודשיים הוא רוצה לצאת, אומרים: מה, עכשיו יקבלו את הטיסה חזרה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן, הוא ניצל את הטיסה ועכשיו הוא לא רוצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה את העניין הזה, באמת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה היושרה, איפה ההגינות פה?
יעל כהן-שאווט: ההגינות זה המחיר.
יעל כהן-שאווט: זה התחרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תפסיקו, באמת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נתנו לו טיסה ללונדון, הוא טס ונהנה שבוע, חזר, אמר: אוי, לא טוב לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא טס על חשבונם.
עדי קאהן גונן: אז לא יתנו לו.
יעל כהן-שאווט: לא עושים את זה על החוזים הקיימים.
יעל כהן-שאווט: אנחנו מונעים את זה.
עדי קאהן גונן: אין היגיון כלכלי בלתת כאלה תמריצים ללקוחות אם יודעים שלא יוכלו - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה עשיתם בזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שהם לא נותנים שום הטבה, שום מתנה?
עדי קאהן גונן: כן, כי כשאת הולכת למכולת וקונה לחם וחלב, את מצפה לקבל טלוויזיה?
עדי קאהן גונן: לא.
עדי קאהן גונן: כאן את רוצה ליצור שירותים של סלולר, ואת לא מצפה לקבל מתנות.
יהל בן-נר: יהל בן-נר, פרטנר.
יהל בן-נר: אני רוצה להסתייג לגבי האופן של קבלת ההחלטה.
יהל בן-נר: אני חושבת שאתם מחליטים פה בלי נתונים, בלי לדעת מה קורה היום בשוק.
יהל בן-נר: אנחנו לא מציעים, אנחנו בכלל לא עובדים במודלים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אז מה מפריע לך?
יהל בן-נר: מפריע לי משום שכובלים פה.
יהל בן-נר: אלה החלטות לטווח ארוך, זה דבר-חקיקה.
לאה ורון: אז אולי שהם יציגו את הנתונים.
וגיף אליאב: על מנת שזה לא יקרה בעוד חודש או בעוד חצי שנה.
וגיף אליאב: זו הסיבה, שאם עוד חצי שנה המדיניות תתהפך - - -
יהל בן-נר: סליחה, לא הפרעתי לך כשדיברת.
וגיף אליאב: לא, אבל שאלת.
יהל בן-נר: אז אני מסבירה.
יהל בן-נר: מה שעושים פה זה חקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שעד שהחוק יאושר – אם יש לכם נתונים שהם ישנו את עמדתנו, תעבירו אותם.
יהל בן-נר: אז אנחנו רוצים להציג אותם, נתונים על שיעור הנטישה.
כרמל שאמה-הכהן: תציגו, יש זמן.
לאה ורון: תעבירו תוך שלושה ימים את הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: החוק – עד שהוא לא עובר את המליאה, הוא לא חוק – זו עדיין הצעה, בכל שלב יכולים למשוך את ההצעה.
כרמל שאמה-הכהן: פיליבסטר לא יהיה, אז חבל.
דורי צ'יקו: זה לא עניין של פיליבסטר.
דורי צ'יקו: אני פשוט מנסה להבין מה העניין עכשיו.
דורי צ'יקו: יש בעצם שני סעיפים לחוק.
דורי צ'יקו: סעיף אחד - - -
כרמל שאמה-הכהן: ידידי, דיברנו על זה כבר חודשים ארוכים.
כרמל שאמה-הכהן: מספר הישיבות שבזבזנו על שני סעיפים – שיא בוועדת הכלכלה, תאמין לי.
דורי צ'יקו: נכון, ועד עכשיו לא ראו פה נתון אחד, ומצביעים על חוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתם לא מביאים נתונים?
דורי צ'יקו: רוב הלקוחות ייפגעו - - -
כרמל שאמה-הכהן: פרסומת של 5,000 שקלים לגלקסי זה הנתון שאני צריך, לא צריך יותר מזה.
כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, לא צריך יותר מזה.
דורי צ'יקו: יכול להיות.
דורי צ'יקו: על בסיס זה מקבלים החלטות לגבי כלל הלקוחות במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, לניסוח.
אתי בנדלר: לגבי הניסוח אני לא מסוגלת כרגע.
אתי בנדלר: הוועדה תאשר את העיקרון, והעיקרון אומר כפי שאמרתי.
כרמל שאמה-הכהן: סיכמנו לגבי תאריך התחילה.
אתי בנדלר: סיכמת לגבי תאריך התחילה, עדיין לא הצבעת.
אתי בנדלר: תאריך התחילה לעניין ניתוק זיקה יהיה 1 בינואר 2013, והשר, באישור ועדת הכלכלה, יהיה רשאי לדחות את המועד בשישה חודשים.
אתי בנדלר: לגבי סעיף התחילה של תיקון לסעיף 51א, כפי שהיה במקור, דהיינו איסור - - -
כרמל שאמה-הכהן: קבענו בדיון הקודם משהו לגבי זה, נכון?
אלקנה אפרתי: לא הגענו להחלטה.
אלקנה אפרתי: דובר על שני מודלים.
אלקנה אפרתי: מודל אחד, שתהיה תחולה רטרוספקטיבית שבה זה יהיה 8%, ומכאן ואילך אפס; המודל השני היה תקופה קצרה יותר לגבי ההתחלה, שממנה ואילך אפס.
לאה ורון: כן, 1 באפריל.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על ה-1 באפריל אבל קבענו שזה יחול החל מחוזים של 1 בנובמבר, אם אינני טועה.
כרמל שאמה-הכהן: זה יחול על כל מי שהתקשר החל מ-1 בנובמבר 2011.
לאה ורון: זה מה שדיברנו בישיבה הקודמת.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, על פירוק יחסים החל מה-1 באפריל.
קריאה: זה כמובן לא יכול להיות רלוונטי למה שקבענו עכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: מה שקבענו עכשיו זה מ-1 בינואר 2013, עם סמכות לדחייה.
לאה ורון: הניתוק זיקה.
אתי בנדלר: יש שתי הוראות שונות.
אתי בנדלר: אחת לעניין ניתוק זיקה, זה מ-1 בינואר 2013; עכשיו לגבי איסור קנסות יציאה לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: סיכמנו בדיון הקודם.
לאה ורון: זאת היתה הצעה, זה לא אושר.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל זו היתה ההסכמה שאליה הגענו בוועדה – על הסכמים שנחתמו החל מ-1 בנובמבר 2011, וזה ייכנס לתוקף ב-1 באפריל 2012.
טל רוזנפלד: אולי יותר הגיוני מיום הפרסום.
אתי בנדלר: קודם כול, התחילה של זה לגבי הסכמים חדשים היא מהיום – מיום פרסום החוק ברשומות.
אתי בנדלר: השאלה לגבי הסכמים שנחתמו לפני תחילת החוק.
אתי בנדלר: לגבי הסכמים שנחתמו לפני תחילת החוק אתה מציע שזה יחול לגבי הסכמים שנחתמו מ-1 בנובמבר 2011 ואילך, ובלבד שההסכם מבוטל ב-1 באפריל 2012 ולאחר מכן.
כרמל שאמה-הכהן: כן, בדיוק.
יוליה מרוז: האם אפשר להבין מה משמעות הסמכות של שר התקשורת לדחות, מה זה אומר?
לאה ורון: את מדברת על ניתוק זיקה.
יוליה מרוז: על ניתוק זיקה.
יוליה מרוז: הערה שנייה, אנחנו מאוד מעוניינים להעביר לכם נתונים.
כרמל שאמה-הכהן: נקבל אותם.
יוליה מרוז: נתונים שבעינינו יכולים להוות תשתית אמיתית לשינוי ההחלטה, ואנחנו מבקשים שיתקיים על זה דיון אמיתי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחייבים שנלמד את הנתונים, ואם נחשוב שיש צורך בדיון נוסף, נבצע אותו.
לאה ורון: תקצוב להם זמן.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שאתם חייבים להעביר את זה תוך שלושה ימים.
לאה ורון: שלושה ימים זה בסדר?
קריאה: עד סוף השבוע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סוף שבוע זה פורים.
אתי בנדלר: לגבי ביטול קנסות יציאה, הסכמים שנחתמו ב-1 בנובמבר 2011 ואילך – אין טעם לקבוע, ובלבד שההסכם בוטל אחרי ה-1 באפריל משום שאנחנו כבר נמצאים היום בחודש מרס, להערכתי זה יפורסם בערך במועד הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אז מיום פרסום החוק.
אתי בנדלר: אלא אם כן אתה רוצה לתת להם עוד זמן היערכות.
דורי צ'יקו: מיום פרסום החוק, אבל החוק לא יפורסם לפני כי אנחנו צריכים להיערך מבחינת חוזים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא יפורסם לפני 1 באפריל.
כרמל שאמה-הכהן: יש מצב כזה?
קריאה: יש מצב.
כרמל שאמה-הכהן: אני אעלה אותו ביום האחרון האפשרי במליאה.
אתי בנדלר: אנחנו נניח את זה, אני מניחה, לא יאוחר מיום רביעי הבא.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אני יכול עדיין לדחות את ההקראה שלו במליאה עד היום האחרון של המליאה.
לאה ורון: עד ה-21 במרס.
כרמל שאמה-הכהן: עד ה-21 במרס, ואחרי כן כמה זמן לוקח הפרסום?
לאה ורון: שבועיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאתה צריך לתת להם עוד חודש – 1 במאי לפחות.
אתי בנדלר: עקרונית, חוק אמור להתפרסם ברשומות בתוך עשרה ימים מיום קבלתו בכנסת.
דנה נויפלד: מגיעים לאפריל בכל מקרה.
טל רוזנפלד: רק להבהיר – מי שהתקשר לפני 1 בנובמבר, זה נשאר 8%.
כרמל שאמה-הכהן: נשאר בהסדר הקודם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם ההצעה שלי לביטול קנסות יציאה, אתה לא משלב אותה?
כרמל שאמה-הכהן: משולבת.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההתאמות?
יוליה מרוז: רק בנוגע לסמכות השר לדחות את מועד הניתוק זיקה.
כרמל שאמה-הכהן: קבענו את זה כבר.
יוליה מרוז: מה זה אומר?
כרמל שאמה-הכהן: שהשר – נניח מתקרב 1 בינואר - -
לאה ורון: אולי צריך להוסיף – באישור ועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: הוא אמר: באישור ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: - - נניח, לא יקומו אלטרנטיבות ראויות לאספקת מכשירים, אתם תהיו על סף של משהו, תבואו ותציגו נתונים למה יש צורך לדחות את זה – תהיה לו סמכות בלי חקיקה לדחות את זה.
יוליה מרוז: מה זה אומר סמכות?
אתי בנדלר: עם חקיקה.
אתי בנדלר: בתקנות, באישור ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: בתקנות, בלי חקיקה מלאה.
לאה ורון: בלי שלוש קריאות.
קריאה: רק פעם אחת?
כרמל שאמה-הכהן: פעם אחת.
יוליה מרוז: הוא יכול להתקין תקנות שידחו את המועד?
כרמל שאמה-הכהן: כי בזמן הזה, אם הוא יחשוב שהוא ירצה לבטל את הכול, הוא יוכל כבר לעשות חוק.
כרמל שאמה-הכהן: נתנו אפשרות בחצי שנה הזאת.
יוליה מרוז: הוא יכול לעשות את זה, בסמכותו המלאה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, באישור הוועדה.
אתי בנדלר: לא, מה זאת אומרת?
אתי בנדלר: סמכותו המלאה, אז בחקיקת משנה, באישור ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: אל תדאגו, עד אז אני לא אהיה פה.
לאה ורון: רבותי, אנחנו חייבים לסיים את הדיון.
לאה ורון: יש דיון אחר באולם ההרצאות.
כרמל שאמה-הכהן: בעד – 2
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את סדר-היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – קביעת גודל מזערי לאותיות בדוחות בנקאיים לאזרח ותיק), התש"ע-2010, של חבר הכנסת רוברט אילטוב (פ/2258/18), הכנה לקריאה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, חבר הכנסת אילטוב.
רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, קודם כול, תודה רבה על כך שהעלית את הצעת החוק.
רוברט אילטוב: הצעת החוק היא מאוד פשוטה, היא מדברת על כך שלאזרחים ותיקים יישלחו הודעות שנשלחות על-פי החוק, בגודל אותיות גדול יותר שייקבע על-ידי שר האוצר.
רוברט אילטוב: הצעת החוק היא מאוד פשוטה ואני מבקש להמשיך את הדיון בה להכנה לקריאות הבאות.
רוברט אילטוב: לצערי, עד היום המשרדים הרלוונטיים לא יצרו איתי קשר, למרות שהתבקשנו לערוך תיאום.
רוברט אילטוב: עברה שנה, אני לא מתכוון לחכות יותר אלא להתקדם.
רוברט אילטוב: יש הסכמה עקרונית בנושא הזה.
רוברט אילטוב: אם הם ירצו לתאם איתי בהמשך הקריאות הבאות, אני אשמח מאוד לעשות זאת, אבל שנה זה מעבר לזמן סביר כדי להגיע לתיאום.
רוברט אילטוב: מספר פעמים ניסיתי לתאם פגישה במסגרת הפעילות שלי מול השר, לגבי כל מיני חוקים, כולל החוק הזה, לא הצלחתי.
כרמל שאמה-הכהן: מי השר הרלוונטי?
רוברט אילטוב: שר האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: שר עסוק.
רוברט אילטוב: עסוק מאוד.
לאה ורון: גם העוזרים שלו, כנראה, היועצים.
רוברט אילטוב: אז אני מתקדם ללא תיאום, לצערי.
כרמל שאמה-הכהן: זה שניסית לתאם זה כבר תיאום.
כרמל שאמה-הכהן: אי-אפשר לתאם אם הצד השני לא עונה.
רוברט אילטוב: אני חושב שהצעת החוק היא ראויה, היא חשובה, היא מיטיבה עם הצרכן, עם האנשים המבוגרים שבינינו.
רוברט אילטוב: אין שום סיבה שזה ימשיך להתעכב.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, מר בן-ישראל.
גדעון בן-ישראל: לכאורה, הנושא נשמע שולי, אבל כיושב-ראש הסתדרות הגמלאים אני יכול לומר שזו הצעת חוק חשובה מאוד כי קיימת בעיה שאנשים מקבלים חומר ולא מסוגלים לקרוא אותו, הם נאלצים להיעזר בעורכי-דין, ויש סיבוך שלם, אני חושב שזה מצב בלתי סביר לחלוטין.
גדעון בן-ישראל: אני חושב שהצעת החוק תקל על מספר גדול מאוד של אנשים.
גדעון בן-ישראל: צריך לזכור שאנחנו מדברים על אוכלוסייה שמונה קרוב למיליון בישראל, בצורות שונות, ואני מקווה שהביורוקרטים לא ימנעו אותה.
גדעון בן-ישראל: אני חושב שזה חשוב מאוד ואני מברך את חבר הכנסת אילטוב על ההצעה.
רוברט אילטוב: רציתי להוסיף נדבך מאוד חשוב.
רוברט אילטוב: כאשר מסמכים מהבנק מגיעים ללקוח מבוגר, שלא תמיד יכול לקרוא, הוא נאלץ לקרוא למישהו שיקרא את הדברים האלה, והדברים האלה הם רגישים, חשוב שהוא יוכל לראות אותם, הוא לבד, כי לא תמיד הוא רוצה לחלוק את המידע הבנקאי שלו עם אנשים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שאצל אזרחים ותיקים, גודל הזכויות הצרכניות שלהם זה בדיוק כגודל האותיות, ביחס ישר לגודל האותיות שעומדות למול עיניהם.
עודדה פרץ: עודדה פרץ, סגנית המפקח על הבנקים.
עודדה פרץ: אני רוצה לציין שאיתנו לא היה שום ניסיון תיאום.
רוברט אילטוב: אתה יודע, אני יכול לתאם עם משרדי הממשלה כפי שאני נדרש, לא עם הבנקים ולא עם המפקח.
רוברט אילטוב: אני יכול להיפגש איתם אבל פגישה מטעמם לא התבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: פנית למשרד האוצר, שזה המשרד שביקש תיאום בוועדת השרים.
עודדה פרץ: חלק מההחלטה זה שיהיה תיאום גם איתנו.
כרמל שאמה-הכהן: האם כתוב, עם הפיקוח על הבנקים?
איתי עצמון: בנק ישראל.
עודדה פרץ: כתוב: עם בנק ישראל.
עודדה פרץ: כפי שכבודו יודע, אנחנו מתאמים הרבה מאוד חוקים עם הרבה מאוד חברי כנסת, ואין איתנו שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל למה צריכה להיות בעיה שהשר שלכם, הוא יקבע את הכללים?
עודדה פרץ: לא, הוא לא השר שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: שר האוצר, אוקיי.
עודדה פרץ: אם ההצעה הזאת תתקדם, זו צריכה להיות סמכות של הנגיד.
גדעון בן-ישראל: מה זה אם היא תתקדם?
גדעון בן-ישראל: ודאי שהיא תתקדם.
גדעון בן-ישראל: למה שנה שלמה היא צריכה להתעכב?
עודדה פרץ: זו לא אחריות שלנו.
גדעון בן-ישראל: אם אכפת לכם, אז לפני שנה הייתם צריכים להיות ערים לזה.
לאה ורון: כן, גם כתוב בהצעת ההחלטה של הממשלה: בכפוף לתיאום הליכי החקיקה עם בנק ישראל ומשרד האוצר, ויש קצת ציפייה שגם משרדי הממשלה ובנק ישראל יפנו למציעים עצמם, לחברי הכנסת, במקום שחברי הכנסת יצטרכו שוב ושוב ושוב לרוץ אחרי משרדי הממשלה.
עודדה פרץ: אני חושבת שזה לא המקרה הזה.
לאה ורון: זה לא המקרה הזה אבל אנחנו עדים בוועדה במשך השנים לניסיונות רבים של חברי כנסת לנסות לתאם עם הפקידים, בכירים ככל שיהיו, על מנת לשבת איתם לתאם הצעות חוק.
עודדה פרץ: אני לא חושבת שאת מכירה מקרה אחד שהיתה בעיה לתאם עם בנק ישראל.
לאה ורון: לא דיברתי על בנק ישראל.
לאה ורון: דיברתי באופן כללי, שחובת התיאום לטעמנו, יכול שתחול גם על אנשי המקצוע במשרדי הממשלה.
רוברט אילטוב: משום מה, הושמט ממני שאני צריך לתאם, בדרך כלל זה הדדי, ואם הצעת החוק עברה את הקריאה, גם צפוי שבנק ישראל יפנה אבל לא חשוב, אני בהמשך מוכן להידבר.
כרמל שאמה-הכהן: עד הקריאה השנייה והשלישית אתה מתאם איתם את הנוסח.
רוברט אילטוב: אני מוכן להידבר עם בנק ישראל, אין שום בעיה.
יעל כהן-שאווט: תודה.
יעל כהן-שאווט: יעל כהן-שאווט, המועצה הישראלית לצרכנות.
יעל כהן-שאווט: אנחנו כמובן מברכים על הצעת החוק החשובה מאוד.
יעל כהן-שאווט: אנחנו רוצים אומנם להעיר שהצורך בהסדרה ובקביעת גודל מזערי של אותיות בדוחות בנקאיים הוא חשוב גם לכלל הציבור ולא רק לאזרחים הוותיקים.
יעל כהן-שאווט: אנחנו היינו רוצים להרחיב את החוק כדי שהחובה תחול בכל הדוחות שנשלחים לכל הלקוחות, מה גם שאולי יתקשו הבנקים לזהות האם הנמען כבר הגיע לגיל הפרישה או לא הגיע לגיל הפרישה.
יעל כהן-שאווט: אנחנו חושבים שאין שום סיבה שהחקיקה הצרכנית בתחום הבנקאי תפגר אחר החקיקה הצרכנית בשאר התחומים.
יעל כהן-שאווט: אנחנו חושבים שזה נכון ליישר את הקו.
יעל כהן-שאווט: אנחנו רוצים עוד להעיר שקיים סעיף אחר בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), סעיף 5(ב), שקובע שהנגיד יקבע כללים לגבי גודל האותיות המזערי בהסכמי התקשרות.
יעל כהן-שאווט: אין שום הבדל בין הסעיף הזה לסעיף המוצע בהצעת החוק.
יעל כהן-שאווט: לצערי הרב, עד כמה שידוע לי, הנגיד או שום גוף בבנק ישראל לא קבע הוראות לעניין הסכמי התקשרות, והגיע הזמן באמת שהדבר יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: למה ארגון כמו שלכם לא פועל שהוא יקבע?
כרמל שאמה-הכהן: עתירה פשוטה לבית-המשפט, הוא יהיה חייב לקבוע לדעתי.
יעל כהן-שאווט: אנחנו לא נגיש בג"צים בשביל דבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר – בסופו של תהליך, כלומר אם יש חוק, והחוק מחייב.
יעל כהן-שאווט: זה נכון.
יעל כהן-שאווט: אם אני לא טועה, ההוראה היא מ-2010.
יעל כהן-שאווט: בסופו של דבר אנחנו יכולים להציע, אבל הרגולטור אמור לעשות את העבודה שלו.
יעל כהן-שאווט: לסיכום, היינו רוצים למחוק מהסעיף את המלים "לאזרח ותיק" ואת המשך הסעיף, כדי שההוראה - שאני בטוחה שהוועדה תקדם – תחול על כל הדוחות שנשלחים לכלל הציבור, ולא רק על האזרחים הוותיקים.
יעל כהן-שאווט: יש גם חולים, יש אנשים אחרים שמתקשים לקרוא.
יעל כהן-שאווט: לכן, אנחנו גם מברכים וגם מבקשים שיפור.
איתי עצמון: הצעת החוק חלה רק על מידע לגבי עמלות, לא על הכול.
אליצור וייזר: אליצור וייזר, המחלקה המשפטית, בנק ישראל.
אליצור וייזר: לגבי הודעות - מה שחברתי אמרה לגבי חוק הבנקאות (שירות ללקוח), מדבר על הסכמים, אז צריך לעשות את ההבחנה הנורמטיבית בין הודעות שהבנקים שולחים, להסכמים.
אליצור וייזר: פקודת הבנקאות גם נותנת לנגיד את הסמכות לעשות כל דבר שמיטיב עם הלקוחות.
אליצור וייזר: ככל שהבנק היה ער לבעיה הזאת, אני בטוח שהיו מטפלים בזה.
אליצור וייזר: מבחינת הבנק יש אפס פניות בעניין הזה של גודל האותיות, חוץ מהצעת החוק העומדת על הפרק.
טיבי רבינוביץ: טיבי רבינוביץ, איגוד הבנקים.
טיבי רבינוביץ: לקראת הדיון הזה יצא לי לבקר בסוף השבוע אצל הסבתא שלי בת ה-96.
רוברט אילטוב: והשתכנעת?
טיבי רבינוביץ: היא חיה מקצבת ביטוח לאומי, ויצא לי לראות על שולחנה חשבון של אחת מחברות התקשורת.
טיבי רבינוביץ: כשנזכרתי בדיון שעומד להתקיים בוועדה, בדקתי עוד כמה חשבונות של חברות גז, חברות תקשורת וחברות רבות אחרות, ולא מצאתי באף אחת מהחברות כל הגדלה של ה"פונט" בהודעה שנשלחת לאזרחים הוותיקים.
טיבי רבינוביץ: לא זו בלבד, אלא כשבדקתי איזה הנחות מקבלים האזרחים הוותיקים, גיליתי שבגדול אין הנחות גורפות לאזרחים הוותיקים - בניגוד למה שקורה בסקטור הפיננסי, בסקטור הבנקאי – וחשבתי להביא בפניכם את המצב כפי שהוא בסקטור הבנקאי, שלדעתי הוא הסקטור המיטיב ביותר עם האזרחים הוותיקים.
כרמל שאמה-הכהן: ברמת העמלות, אתה מדבר.
טיבי רבינוביץ: ברמת העמלות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש ממך לדבר נקודתית להצעת החוק שמונחת כאן.
טיבי רבינוביץ: אני מדבר נקודתית.
רוברט אילטוב: אבל הערותיו נשמעו ואנחנו נשקול חקיקה מתאימה.