GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן יעקב: אני מניח שהוועדה כבר מכירה את זה לא מעט, וזה נאמר על-ידי היושב-ראש כרגע.
ערן יעקב: בסופו של דבר, למיסוי דלק יש רציונאל מסוים מעבר לפן הפיסיקאלי.
ערן יעקב: צריך להודות, בסופו של דבר, זה עדיין מכניס 15 מיליארד שקל כך שהפן הפיסיקאלי הוא פן משמעותי לממן בסופו של דבר חלק גדול מתקציב המדינה.
ערן יעקב: אבל, יחד עם זאת, הוא מזהם.
ערן יעקב: הוא מייצר גודש בכבישים כפונקציה של הנסועה, הוא מייצר עוד השפעות חיצונית.
ערן יעקב: לדוגמה, רעש, וזאת עד שיהיו רכבים חשמליים שבהם הרעש הוא מפוחת, והוא מעדיף או יוצר העדפה לרכב פרטי.
ערן יעקב: אנחנו רואים בדרך כלל נוסע אחד בכלי רכב, אין תרבות של נסיעה בפול או בכלי רכב כאלה.
ערן יעקב: זה גם משהו שצריך לקחת בחשבון.
ערן יעקב: בסופו של תהליך, זהו מוצר במחסור.
ערן יעקב: מקורות נפט הם חיצוניים, ולא משנה ממי הם נרכשים.
ערן יעקב: בסופו של דבר, מדובר במוצר שאין לנו אותו.
ערן יעקב: לעניין העובדות – נכון להיום, מחיר הבנזין לאחר ההנחה שציין היושב-ראש עומד על 2.87 כמו שאתם רואים כרגע.
ערן יעקב: המס הוא קצוב.
ערן יעקב: זה אומר שהמס הוא לליטר בסופו של תהליך.
ערן יעקב: בעולם המיסים הבין-לאומי אפשר לגבות מיסים בשלושה אופנים: מס על הערך שזה באחוזי, מס קצוב שזה מס בסכום קבוע בהתאם ליחידת המידה, ומס מעורב שהרבה פעמים משלב את שניהם.
ערן יעקב: בעולם המיסוי על הדלק המס הוא מס קצוב בסכום קבוע.
ערן יעקב: זה אומר שהוא לא תלוי במחיר, לעולם לא תלוי במחיר.
ערן יעקב: התלות היחידה זה הכמות.
ערן יעקב: מבחינת ההכנסות אין שינוי.
ערן יעקב: כלומר, ככל שהמחירים בעולם עולים, באופן עובדתי נטל המס ומחיר לצרכן יורד.
ערן יעקב: אין מה לעשות, זה המשמעות של זה.
ג'מאל זחאלקה: גם הרווח של החברות.
ערן יעקב: למה נקבע מס קצוב?
ערן יעקב: מסיבות שונות.
ערן יעקב: זה יוצר יציבות בהכנסות.
ערן יעקב: פעם המס היה אחוזי, אבל מדינת ישראל כמו מדינות אחרות הגיעה למסקנה שיש קושי לחזות בעניין של מס אחוזי.
ערן יעקב: יש רציונאל במס קצוב שאמור לשקף את העלויות החיצוניות השליליות שבסופו של דבר גורמות לנזק מסוים, אבל המס הקצוב אומר: אני אומד את הנזק מעבר לפן הפיסיקאלי, כבר אמרתי את זה קודם.
ערן יעקב: יש לזה רציונאל גם כזה, ורציונאל גם מעולם המס.
ערן יעקב: כשהמס הוא קצוב בעידן של הערכת מחיר או של מחירי עסקה על-פי גאט"ט, היכולת לעשות "אנדרים" או היכולת "לתחמן" היא יותר בעייתית.
ערן יעקב: המס יותר ברור, יותר שקוף.
ערן יעקב: יש המון יתרונות למס הזה.
ערן יעקב: כך גם בסולר.
ערן יעקב: בסולר יש הכנסות ברוטו ונטו.
ערן יעקב: אנחנו עשינו תהליך שהשווה את המס על הסולר והמס על הבנזין, אבל יצרנו קבוצות רבות שמקבלות החזר, קבוצות שאנחנו רואים אותן כגורמי ייצור.
ערן יעקב: לכן יש הבדל בין הברוטו לנטו כי יש החזרי סולר.
ניסים מורביה: לא אנחנו הנכים, אנחנו לא מקבלים שום דבר.
ישראל אייכלר: אני רוצה להבין משהו.
ישראל אייכלר: כשהמחיר של הדלק עולה המס לא עולה יחסית ל - - -?
כרמל שאמה-הכהן: הבלו לא.
ערן יעקב: הוא לא זז.
ישראל אייכלר: לא זז, בכל הפרסומים קראנו ש- - -
ערן יעקב: נכון, בשביל זה פה.
ערן יעקב: אני אומר לכם בכנות, היה המון פופוליזם בעניין הזה.
ערן יעקב: אני פה כדי להביא לכם את העובדות.
ערן יעקב: למה זה חשוב?
ערן יעקב: כי גם אם מישהו רוצה לנקוט עמדה, חשוב שהוא ינקוט אותה מתוך מקום שהוא מבין את המצב.
ערן יעקב: אז המצב שהמס הוא קצוב.
ערן יעקב: המחיר העולמי יכול לעלות לאן שהוא לא יעלה.
ערן יעקב: אמרתי לך יותר מזה, נטל המס על הצרכן יורד ככל שהמחיר עולה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון, אם דלק יהיה 12 שקל זה יהיה רק 25%.
כרמל שאמה-הכהן: הצרכן לא משלם אחוזים, הוא משלם שקלים.
ערן יעקב: אבל הצרכן משלם שקלים בכל אינפלציה, ויש מה שנקרא מס אינפלציה.
ערן יעקב: המשמעות של מה שקרה היום במע"מ זה מס אינפלציה.
ערן יעקב: אמרתי קודם יש מס אחוזי, מס קצוב - - -
כרמל שאמה-הכהן: ערן, תמצה קודם כל את ההסבר על הבלו, אחר כך תעבור למע"מ.
ערן יעקב: זה הבלו.
ערן יעקב: לא, כי זה נוגע לבלו.
ערן יעקב: חשוב להבין – לא קרה כלום.
ערן יעקב: אותו שיעור בלו נשאר.
כרמל שאמה-הכהן: להיפך, ירד השבוע ב-10 אגורות.
ערן יעקב: נכון, ב-10 אגורות.
חמד עמאר: כמה הבלו היום?
ערן יעקב: הראיתי כרגע - 2.87.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי ההורדה.
חמד עמאר: וההורדה היא לחודשיים, נכון?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ערן, השאלה היא האם מלכתחילה מחיר הבלו לא היה גבוה מידיי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהדלק היה 5 שקלים הוא עדיין היה 2.87, נכון?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, מי שקבע את המחיר הזה עשק את הציבור במשך עשרות שנים עד שהגענו למצב ש- - -
ערן יעקב: יכול להיות שעשק - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, מה שאומרים לגבי הבלו - אני חייב להוסיף נתון ממחלקת המחקר – שאם עושים חשבון של עשור, עשר שנים האחרונות, הבלו ירד ריאלית לעומת המדד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי מלכתחילה הוא היה מאוד גבוה.
כרמל שאמה-הכהן: ירד ריאלית.
כרמל שאמה-הכהן: לא על הסולר, על הבנזין.
קריאות: אנחנו מדברים על הסולר.
קריאות: בסולר הוא עלה, הוא הוצף.
ערן יעקב: בסופו של תהליך, יש תקציב מתוח, וזה החלטה לא שלי - קטונתי.
ערן יעקב: אני אדם מקצועי, פקיד מקצועי.
ערן יעקב: כשיש תקציב מתוח, כשיש סכום, אפשר להחליט שהבלו מחר יהיה גם שקל.
ערן יעקב: אפשר – יכולה הממשלה להחליט.
ערן יעקב: אבל היא צריכה באותה נשימה להחליט על מקורות אחרים.
ערן יעקב: או להקטין בהוצאה, ואני מניח שאת יודעת שהיום אנחנו בגירעון לא פשוט, כמעט 11 מיליארד.
ערן יעקב: אם היינו בעולם של 232, אנחנו בעולם של 221 צפוי.
ערן יעקב: אני לא יודע מה יהיה, אני לא נביא.
ערן יעקב: בסופו של דבר, התקציב הוא מתוח.
ערן יעקב: זו החלטה כמובן לא שלי, אני רק אומר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם יעילות במשרדי ממשלה, למשל?
ערן יעקב: ברמה הכלכלית, בסדר עדיפויות, האם נכון להטיל מס על דלק כמוצר שיש לו השפעות חיצוניות בהשוואה למוצרים אחרים?
ערן יעקב: אני אומר לך, זאת דעתי, אני חושב שזו דעתו של האוצר, ואני אומר לכם באחריות, שבסופו של יום נכון להטיל - ועכשיו לא משנה השיעור - על מוצר שיש לו השפעות חיצוניות שיש לו עיוות, לתקן את העיוות.
ערן יעקב: כי בסופו של דבר, ואמרתי את זה קודם, המוצר הזה גורם לתחלואה, גורם לנסועה, ואמדנו את העלויות האלה, בעוד שהתחבורה הציבורית שנכון, אני קורא כל יום בעיתונים, היא לא כזאת - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היא איננה מספיק בישראל.
ערן יעקב: היא איננה מספיקה, יש הרבה דברים שהם לא מספיקים.
ערן יעקב: בסופו של יום, מדינת ישראל מסבסדת גם תחבורה ציבורית ב-3 מיליארד שקל.
ערן יעקב: תחבורה ציבורית לא עולה באופן הזה.
ערן יעקב: המדינה בחרה לסבסד את התחבורה הציבורית.
ערן יעקב: בתחבורה הציבורית מושקעים מיליארדי שקלים בפיתוח כבישים, בפיתוח אפשרות או נגישות.
ערן יעקב: שום דבר לא מושלם.
ערן יעקב: אני אומר מה נעשה, אני לא יודע להגיד לאן לשאוף.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים מה קורה בשטח.
ישראל אייכלר: התחבורה הציבורית איננה אלטרנטיבה לרכב הפרטי.
ערן יעקב: אני רק אומר שהמדינה מסבסדת בצורה משמעותית תחבורה ציבורית, המדינה משקיעה מיליארדים בפיתוח.
ערן יעקב: נכון שזה לא מושלם, אבל אני חושב שאם מסתכלים על התהליך, התהליך הוא טוב ונכון.
ערן יעקב: ואם מסתכלים על מה נכון למסות, זה אחד המוצרים שנכון למסות אותם, ואני עכשיו לא נכנס לגובה המס.
ערן יעקב: ברשותכם, אני רוצה להתקדם ואני מניח שיעלו עוד דברים.
ערן יעקב: יש לא מעט רכישות בפטור מבלו כי זה כל הזמן עולה.
ערן יעקב: אני רק מדגיש את העובדות כדי שהן יהיו נהירות.
ערן יעקב: כלי טייס, נכון להיום, שמשתמשים בעיקר בנפט, בדס"ל, בקרוסין, לא חל עליו מס.
ערן יעקב: זה המצב העובדתי, אני לא נכנס עכשיו ל- - -
ערן יעקב: אני מציג את המצב העובדתי, אם תרצה לעשות אחר כך דיון אז בשמחה.
ישראל אייכלר: האם תוכל לי להסביר במשפט למה בכלי טייס לא נוקטים בדבר הזה?
ערן יעקב: בכל מה שקשור לבין-לאומי יש אמנה בטיסות.
ערן יעקב: מה שקשור לפנים אין אמנה, יש יכולת למסות.
ערן יעקב: יש מדינות רבות בעולם שאכן עושות זאת, שממסות טיסות פנימיות.
ערן יעקב: מדינת ישראל בחרה לא.
ערן יעקב: אנחנו חושבים שראוי אולי כן לשנות את התהליך הזה.
ערן יעקב: כמובן שיש לו השפעות.
ערן יעקב: אם מחר אתה מחליט למסות רק מי שטס להנאתו אז באמת אין סיבה, כמו שאתה מבין, שיהיו לו פטורים, כי זה בשונה.
ערן יעקב: מי שעושה ספורט, אם הוא טס, למה המדינה לוקחת חלק בתהליך הזה?
ערן יעקב: אבל האם אנחנו רוצים למסות מחר טיסות מתל-אביב לאילת?
ערן יעקב: זו שאלה.
ערן יעקב: האם זה ישפיע על התיירות, האם זה ישפיע על מחיר הכרטיס?
ערן יעקב: אני לא יודע.
ערן יעקב: אלו הן ההשפעות.
ערן יעקב: כך גם באוניות שנוסעות בקווים בין-לאומים.
ערן יעקב: זה רק בקווים בין-לאומיים.
ערן יעקב: יאכטות שלא נוסעות בקווים בין-לאומיים משלמות בלו, אבל מי שנוסע בקווים בין-לאומיים לא משלם.
ערן יעקב: דיפלומטים מתוקף אמנות, ותעשייה ואני מניח שאנחנו עוד נידרש לעניין הזה.
ערן יעקב: ברמות העובדתיות, איך התפתח מחיר הבנזין?
ערן יעקב: אני מניח שאת זה אתם מכירים מאותו דוח שהוצג בפניכם על-ידי מחלקת המחקר.
ערן יעקב: אתם רואים שבסופו של יום לא נגענו בבלו על הסולר מזה שנים רבות, הבנזין, סליחה.
ערן יעקב: מזה שנים רבות – הכוונה מעל עשור.
ערן יעקב: פה לדוגמה זה מ-99', עוד הרבה לפני זה.
ערן יעקב: לא נגענו, למעט מאי 2009 שהיתה עליה בבנזין בבלו ב-30 אגורות.
ערן יעקב: כל פעם עולה השאלה למה ב-2008 שהיה 157 חבית?
ערן יעקב: חלק מהסיבות נובעות מכך שאנחנו עובדים בשקלים.
ערן יעקב: מעבר לזה, אותן 30 אגורות.
ערן יעקב: והיות שהמס הוא שקלי, קצוב, הוא גם ממודד.
ערן יעקב: הוא ממודד בשונה ממס אחוזי שהוא לא ממודד שזה בא לידי ביטוי באינפלציה או באופן כזה או אחר.
ערן יעקב: אלה הן הסיבות.
ערן יעקב: חשוב שתכירו את העובדות.
ערן יעקב: לא היה שום שינוי בבלו על הבנזין, למעט מאי 2009, ולמעט אותן 20 אגורות שהועלו והורדו.
ערן יעקב: אתם מכירים את אותו חודש וחצי שהיתה עלייה והיתה הפחתה.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה היתה העלייה במאי 2009?
ערן יעקב: 30 אגורות.
כרמל שאמה-הכהן: כבר ממנה הופחת עכשיו 10.
כרמל שאמה-הכהן: נטו הממשלה נכון להרגע העלתה ב-20 אגורות את הבלו מאז מתחילת כהונתה, וקיזזה במקביל את מרווח השיווק בסכום לא - - -
ערן יעקב: אתה צודק לגמרי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממשלה טובה, ממשלה טובה.
ערן יעקב: אנחנו רואים שגם בבלו וגם במחיר לצרכן, כמו שהראיתי לכם קודם, נטל המס ומחיר לצרכן הולך ופוחת.
ערן יעקב: הולך ופוחת כמו שהצגתי קודם, שככל שהמחיר עולה נטל המס - - -.
ערן יעקב: מה לעשות, זה באופן פרדוקסאלי כי - - -
ישראל אייכלר: איך אתה מסביר את זה שכשעלתה חבית דלק בעולם 150 דולר הדלק פה עלה לנו 6.5?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסתכלים על מחיר החבית בדולר, אנחנו עובדים פה בשקלים.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה מה היה שער הדולר אז.
כרמל שאמה-הכהן: שער הדולר ירד למינימום של 3.20.
ישראל אייכלר: אז כשעלה 150 דולר זה היה 3.20?
כרמל שאמה-הכהן: 3.30.
ערן יעקב: אני אסביר.
ערן יעקב: אנחנו בשקלים ושערי חליפין.
ערן יעקב: אבל מעבר לכך, הבלו עלה ב-30 אגורות במאי 2009.
ערן יעקב: זה השינוי, אתה מדבר 147 לעומת 110, 120 או מה שלא יהיה - זו הסיבה השנייה.
ערן יעקב: הסיבה השלישית שבגינה אתה רואה שינוי – היות והבלו הוא שקלי אז הוא ממודד, כמו כל דבר שהוא ממודד בעולם המס במדינת ישראל, בדומה לנקודות זיכוי, בדומה למרווחים.
ערן יעקב: אתה יכול להגיד: אז כל שנה המדינה מוותרת על מיליארדים.
ערן יעקב: נכון, כי זה ממודד, וזה בסדר שזה כך.
ערן יעקב: כל פקודת מס הכנסה ממודדת, וכך גם תעריף המכס, וכך גם - - -
ישראל אייכלר: אמרת קודם שאתם לא רוצים שמישהו יוכל לעשות "תיחמונים", לכן אתם עושים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לשמור על ריאליות של ההכנסות.
ערן יעקב: זה נובע מהרבה סיבות.
ערן יעקב: ראשית, מיציבות.
ערן יעקב: שנית, מהסיבה שאמרת.
ערן יעקב: שלישית, כי זה בעצם משקף בצורה יותר נכונה מוצר שמדובר בו בהשפעות חיצוניות.
ערן יעקב: כל העולם עובר היום למס קצוב, גם על אלכוהול.
ערן יעקב: מה הסיבה שעוברים למס קצוב?
ערן יעקב: ראשית, לשקף את העלויות, כפי שאמרתי.
ערן יעקב: שנית, בעולם של שינוי עולמי של אמנות, של העברה למחיר על-פי גאט"ט, המשמעות של מס קצוב מאפשר יכולת נחותה לעשות under invoice.
ערן יעקב: כי כשיש לך מס על הערך, האינסנטיב להפחית את המחיר הוא גדול כי המס הוא אחוזי, וכשהמס הוא קצוב האינסנטיב הזה נחלש.
ערן יעקב: זוהי גם סיבה שברמה האכיפתית כגוף שאמון על האכיפה, וכמישהו שהיה בזרועות האכיפה של רשות המיסים אני בא ואומר לך שיש לזה משמעות לא רבה, מבוטלת, וזה גם נובע מסיבוב שנעשה בראשון לראשון 98' משינוי ערך העסקה ומשינוי ההתנהלות במדינת ישראל שהעתיקה את זה מכל העולם האחר.
ערן יעקב: לגבי סולר – סולר נעשתה עלייה מאג'נדה מאוד ברורה.
ערן יעקב: זה הובא לוועדה וזה אושר.
ערן יעקב: היה נכון וחשבנו.
ערן יעקב: אתם יודעים, פעם המס על הסולר היה 11 אגורות, אחרי זה 68 אגורות.
ערן יעקב: לאחר מכן העלנו והשוונו את המס על הסולר מתוך הבנה שבסופו של דבר מדובר במוצר שעונה לאותו שימוש עם השפעות חיצוניות.
ערן יעקב: זה תלוי – זה יותר על אדם, זה יותר על סביבה.
ערן יעקב: סולר משפיע יותר גרוע על אדם, בנזין יותר על סביבה.
ערן יעקב: אבל גם יצרנו כמובן הסדר סולר בהסכמה שמשמעותו היתה לאותם גורמים יצרניים, אם זה שוק ההובלה, אם זה התחבורה הציבורית.
ערן יעקב: נתנו להם החזר סולר שמחיר הצל שהם רואים לפניהם נמוך משמעותית.
ערן יעקב: תלוי אם זה ב-50%, 45%, אם זה מוניות, ואם זה תעשייה – ב-69%.
ערן יעקב: תלוי איזה סקטור.
ניסים מורביה: סליחה, אדוני.
ניסים מורביה: המדינה מחייבת אותי לקנות רכב של עשירים על סולר.
ניסים מורביה: זה תחליף רגליים בשבילי.
ניסים מורביה: אתה בא ואתה מתאר לי כרגע מצב שהוא לא בדיוק המצב האידיאלי לגביי לפחות.
ערן יעקב: אני מתאר כרגע עובדות של העולם.
ערן יעקב: אני אשמח לענות על השאלה האם נכון לתת.
ערן יעקב: המדינה צריכה לחתור לכך בכלים שיש לה.
ערן יעקב: האם היא רוצה לעזור לסקטור כזה או אחר?
ערן יעקב: אני קשוב למה שאתה אומר.
ערן יעקב: יחד עם זה, אני אומר לך שיש כלים למדינה, והיא עושה את זה באמצעות - - -.
ערן יעקב: כשהיא רוצה, היא בוחרת.
דורון יהודה: היא לא עושה את זה.
ערן יעקב: נמצאים פה חלק גדול מאנשים שיודעים, אבל אני חושב שהמדינה נותנת לא מעט גם לסקטור הזה.
ערן יעקב: כמו שאתה יודע, נכה מקבל הטבות מס של 600,000 שקל במיסי הכנסה.
ערן יעקב: יש לו פטור ממס.
דורון יהודה: מי מגיע לזה?
ערן יעקב: זה מגדיל את ההכנסה הפנויה של אותם אנשים נזקקים.
ערן יעקב: אני חושב שעולם המס נתן לא מעט פתרונות לאותם סקטורים.
ערן יעקב: יכול מאוד להיות שזה לא מספיק, אני רק אומר שהוא נתן.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, ניגע בזה עוד מעט.
כרמל שאמה-הכהן: תמשיך במצגת.
ערן יעקב: אני עכשיו בעולם הדלקים.
ערן יעקב: נציג פה בצורה מאוד ברורה.
ערן יעקב: אתם רואים שבבלו הבנזין לא קרה כלום, למעט מה שהצגתי.
ערן יעקב: אתם רואים את הקפיצות שקרו באותן שנים.
ערן יעקב: בסך הכול אתם רואים שהבלו על הסולר לא השתנה.
ערן יעקב: לא קרה כלום מאז שנות האלפיים, ועוד הרבה לפני מזה.
ערן יעקב: ועל הסולר, כמו שאומר כבוד היושב-ראש, אכן נעשו שינוי.
ערן יעקב: הוא מובא פה לפניכם.
ערן יעקב: אני בעולם של עובדות, אנחנו עוד לא בדיון.
ערן יעקב: אתם רואים שאכן היתה עלייה, אין ויכוח.
ערן יעקב: ברמה העובדתית היתה עלייה מתוך אג'נדה מאוד ברורה שנכון למסות את הסולר בדומה לבנזין.
ג'מאל זחאלקה: קוראים לזה נסיקה, לא עלייה.
ערן יעקב: כמו שאמרתי, ההשפעות החיצוניות של הסולר הן לא פחות גרועות מהבנזין, והחיסרון שלהם הוא שהנזק הגדול ביותר הוא לאדם, פחות לסביבה.
ערן יעקב: זה אומר שזה גורם יותר - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה בכלל סולר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוא נסגור את הסולר אם זה עושה נזק.
ערן יעקב: כל מה שאני מנסה להגיד זה שבסופו של דבר סולר פולט מזיקים, PM חלקיקים, נוקסים - - -
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, מספיק עם הוויכוחים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: די, זה לא צורה של דיון.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מציג נתונים ברורים, תני לו רגע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא ויכוח, זה שאלות.
ערן יעקב: זה רק העובדות.
ערן יעקב: בסופו של דבר, הסולר פולט לא מעט חלקיקים - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה, הוא נהיה משרד הבריאות?
מרינה סולודקין: כל הזמן כמו משרד הבריאות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה לא משרד הבריאות, אתה - - -
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, יוליה, יוליה.
ערן יעקב: לא, אני חושב שאמרתי בהתחלה את הסיבות שאנחנו גובים.
מרינה סולודקין: קודם לא בונים את הרכבת התחתית, אחר כך מדברים - - -
כרמל שאמה-הכהן: מרינה, מרינה.
כרמל שאמה-הכהן: עם יוליה אני רגיל, אבל אני לא יכול על שתיכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם הפיקוח על הסולר?
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, אני אתחיל לקרוא לסדר.
ערן יעקב: אני חושב שבעניין הזה היה לא מעט.
ערן יעקב: יש פה ארגונים שאני לא בטוח שהם נוסעים בסולר.
ערן יעקב: אני לא יודע אם הם אוהבים את זה, לא אוהבים את זה.
ערן יעקב: הם יגידו את דעתם.
גבי בן הרוש: אנחנו לא אוהבים את זה.
גבי בן הרוש: השאלה רק למה המחקר של הכנסת - - -?
גבי בן הרוש: המחקר של הכנסת מדבר רק על הבנזין.
גבי בן הרוש: זו הטעיה הכי גדולה של הציבור.
קריאה: אין סולר.
כרמל שאמה-הכהן: גבי ושוקי, תנו לו בבקשה.
ערן יעקב: הבלו על בנזין לא נעשה שינוי, כמו שאמרתי.
ערן יעקב: המחיר לליטר לצרכן כמו שאתם רואים אכן עלה, ונטל המס כמובן ירד מאותן סיבות שהסברתי קודם.
ערן יעקב: זה מובא פה באותו אופן לגבי הסולר.
ערן יעקב: גם פה אתם רואים שהמחיר לצרכן ואיך שהסולר עלה.
ערן יעקב: שיעור מתוך – גם את זה הצגתי, אני לא אלאה אתכם.
ערן יעקב: בואו נראה מה ההשפעה המשמעותית שהשפיעה על מחיר הבנזין.
ערן יעקב: אנחנו נגזרת של מה שקורה במחירים העולמיים שנובעים מהיצע וביקוש, מסיבות כאלה ואחרות.
ערן יעקב: אתם רואים פה מה קרה במחיר העולמי בעולם הנפט.
ערן יעקב: ניתן לראות פה בצורה מאוד ברורה איך המחיר העולמי השפיע.
ערן יעקב: אלה הן העליות.
ערן יעקב: היינו בעולם של 20 ומשהו דולר חבית.
ערן יעקב: הגענו לעולם של 147, של 120.
ערן יעקב: אגב, תלוי איזה סוג חבית, יש סוגי דלקים שונים.
ערן יעקב: בסופו של תהליך, אתם רואים שאנחנו שיקוף של הגלובליזציה, שיקוף של עליית המחירים העולמית, ופה זה מובא לפניכם.
ערן יעקב: זה מובא לפניכם גם ביחס למחיר הבנזין, ואתם רואים שזה הולך בהתאמה כמעט מלאה.
ערן יעקב: כך גם מחיר החבית אל מול מחיר ליטר צרכן.
ערן יעקב: אתם רואים שההשפעה היא נגזרת של מה שקורה בעולם.
ערן יעקב: הראיתי לכם כבר קודם שבבלו לא קרה הרבה במס, שהמס לא השתנה כל כך.
ערן יעקב: אבל המחיר הושפע מהמחיר העולמי.
ערן יעקב: בעניין ההשוואות הבין-לאומיות – היות ואתם כבר מומחים מאותו ממ"מ שכבר כתב על זה – אני פה גם מציג לכם על מנת להראות שבסופו של יום מדינת ישראל נמצאת באיזשהו מקום באמצע.
ערן יעקב: כלומר, אנחנו לא הכי יקרים, אנחנו לא הכי זולים.
ערן יעקב: אבל אתם רואים שגם מאלה שזולים, אנחנו לא מאוד רחוקים.
ערן יעקב: אנחנו בסך הכול סביב הממוצע העולמי.
כרמל שאמה-הכהן: גם שינוי בשער המטבע יכול להזיז אותנו מכאן לכאן לטובה ולרעה.
ערן יעקב: אבל זה תמיד.
ערן יעקב: זה גם תמיד נכון לגבי יבוא, ונכון למוצרים מיובאים.
ערן יעקב: מדינת ישראל נשענת על סחר חוץ.
ערן יעקב: כ-45% מהתמ"ג שלה נובע מסחר חוץ ככה שאין מה לעשות.
ערן יעקב: אנחנו מושפעים משערי חליפין.
ערן יעקב: כך גם ניתן לראות שאם אנחנו לוקחים את זה למרץ 2012 אז הממוצע האירופאי גבוה, ועומד על 55% בהשוואה ל-50.9 בישראל, כך שגם בהשוואה בין-לאומית ניתן לראות איפה עומדת מדינת ישראל.
ערן יעקב: כך גם במחיר לצרכן.
ערן יעקב: רציתם מחיר לצרכן.
ערן יעקב: קודם הראנו את הבלו.
ערן יעקב: גם במחיר לצרכן אנחנו רואים שאנחנו אפילו מתחת לממוצע.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה מתואם כוח קנייה?
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה נומינאלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת השאלה.
ישראל אייכלר: חצי אמת גרועה משקר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על זה רצינו לדבר.
כרמל שאמה-הכהן: הדוח של ה-ממ"מ נותן גם נתונים מתואמים כוח קנייה, וזה משנה קצת את התמונה.
ערן יעקב: כן, אבל לא משנה הרבה.
לאה ורון: גם כולל נתונים על הסולר, בהתחשב בהערה של מר בן הרוש.
כרמל שאמה-הכהן: נתונים שמתואמים כוח קנייה אומרים שמחיר הליטר בישראל גבוה מהממוצע ב-30 אגורות, 6 סנט אירו.
ג'מאל זחאלקה: לאור התמונה אני חושב שאפשר לסגור את הישיבה.
ג'מאל זחאלקה: אין מה לעשות, הכול טוב ויפה.
ג'מאל זחאלקה: התמונה היא ורודה
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת זחאלקה, אתה לא רואה שאנחנו כבר מגיעים?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כבר מגיעים.
ערן יעקב: אני רוצה להראות לכם דבר נוסף שהוא אולי חשוב ברמה העובדתית.
ערן יעקב: חלק גדול מהגבייה ממס על הבנזין שעומד על כ-9 מיליארד מתפלג באופן הזה על-פי עשירונים.
ערן יעקב: אתם רואים שחלק גדול מהבלו מגיע מהעשירונים העליונים, חלק לא מבוטל.
ערן יעקב: זה נובע מאחוזי בעלות על כלי רכב נמוכים בעשירונים התחתונים, אין להם כלי רכב.
ערן יעקב: הם אולי נוסעים בתחבורה ציבורית.
ערן יעקב: שם אנחנו נותנים מענה.
ערן יעקב: כשחושבים ואומרים האם נכון, לא נכון, צריך לחשוב גם על הנקודה הזאת.
ערן יעקב: בסופו של תהליך, צריך לחשוב גם על מי הבלו.
ערן יעקב: איזה סוג בתוך האוכלוסייה בסופו של דבר מממן חלק גדול מהבלו, משלם.
ערן יעקב: מופיע פה לפניכם.
כרמל שאמה-הכהן: תחזור לגרף הקודם.
כרמל שאמה-הכהן: מה אומרת העובדה הזאת?
כרמל שאמה-הכהן: שהעשירונים מ-1 עד 6 מממנים פחות מחצי מהבלו?
כרמל שאמה-הכהן: מסך תשלומי הבלו?
ערן יעקב: כן, נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אבל כמה זה ביחס להכנסה הפנויה שלהם?
ערן יעקב: גם ביחס להוצאה, אתה תראה שהמצב לא יופיע לך אותו הדבר.
ערן יעקב: הגרף ילך קצת שונה, הוא יעלה ויהיה משהו כזה.
ערן יעקב: הוא לא יהיה לגמרי פרוגרסיבי, יהיו לו נקודות רגרסיביות.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנת את השאלה שלי, אני אנסה להסביר אותה יותר טוב.
כרמל שאמה-הכהן: אחוז ההוצאה של העשירונים התחתונים מתוך ההכנסה שלהם על בלו הוא אוטומטית יותר גבוה מאשר - - -
ערן יעקב: אז התמונה תהיה קצת שונה.
ערן יעקב: לא עשיתי את זה פה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הם הרבה יותר רגישים.
ערן יעקב: אני אומר, התמונה תהיה קצת שונה.
ישראל אייכלר: גם במס הכנסה העשירון העליון משלם הרבה יותר בעוגה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה קבוע מראש.
כרמל שאמה-הכהן: הבלו הוא קבוע.
ערן יעקב: לא.
ערן יעקב: אם זה כבר עלה אני רוצה להגיד עוד מילה קטנה על עניין מס הכנסה.
ערן יעקב: מדינת ישראל היא הכי פרוגרסיבית בעולם במיסי הכנסה.
ערן יעקב: זה אומר שמדינת ישראל נקטה באיזושהי עמדה ברורה – טוב, לא טוב – שהיא בחרה להעלות את סף המס מאוד גבוה, ולאפשר להכנסה הפנויה שנמצאת בידי היחיד להיות גבוהה.
ערן יעקב: כלומר, הוא מתחיל לשלם מס רק בשלב מאוד מאוחר.
ערן יעקב: לכל זה יש מחיר.
ערן יעקב: אפשר לשנות, יכול מאוד שצריך לשנות.
ערן יעקב: הכול יכול להיות.
ערן יעקב: אבל, בסופו של תהליך, צריך לראות את הכול בצורה הוליסטית.
ערן יעקב: כשמסתכלים על כל מבנה המס - - -
ג'מאל זחאלקה: הנתון שנתת הוא לא נכון, הוא פשוט לא נכון.
ערן יעקב: אני מציע לפתוח את עמ' 194 מתוך מינהל הכנסות המדינה.
ג'מאל זחאלקה: לא, אני מסרב שתלמד אותי.
ערן יעקב: לא, אני רק אומר.
ג'מאל זחאלקה: היחס בין מס עקיף, הכנסה ממס עקיף - - -
ערן יעקב: זה לא מה שאמרתי, אמרתי משהו אחר לגמרי.
ג'מאל זחאלקה: אז אתה אומר חצי אמת.
ערן יעקב: ממש לא.
ערן יעקב: לא אמרתי.
ערן יעקב: אתה אומר מה שאתה רוצה להגיד.
ג'מאל זחאלקה: בסך הכול המיסים היא לא הכי פרוגרסיבית.
ג'מאל זחאלקה: עשו תרגיל.
ג'מאל זחאלקה: מעבירים מס, ממס ישיר למס עקיף.
ג'מאל זחאלקה: המס העקיף הכי פחות פרוגרסיבי.
ג'מאל זחאלקה: אני מוכן להוכיח לך.
ערן יעקב: אני אחזור על זה שוב.
ערן יעקב: מדינת ישראל בנטל המס העקיף אכן מהתמ"ג גבוהה בהשוואה בין-לאומית, בזה אתה צודק.
ערן יעקב: אבל אמרתי משהו אחר.
מרינה סולודקין: אבל זה יסודות הכלכלה.
ערן יעקב: אמרתי שבסופו של דבר צריך להסתכל על הכול כמסגרת אחת.
ערן יעקב: אפשר להחליט מחר שמפחיתים את המע"מ, לשיטתך, כי נטל המס נובע בעיקרו מהמע"מ.
ערן יעקב: מפחיתים את המע"מ מ-16% ל-14%, ל-13% או ל-12%.
ערן יעקב: אין בעיה, רק כל אחוז כזה זה רק 4 מיליארד שקל.
ערן יעקב: אבל חברי הכנסת הנכבדים יצטרכו למצוא את הפתרונות – לא יודע.
מרינה סולודקין: יש פתרונות שאתם לא רוצים לדעת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: התנהלות שלכם במשרדי ממשלה.
ערן יעקב: נכון, התנהלות שלנו.
ערן יעקב: אני רוצה להמשיך עם המצגת, אם יורשה לי.
ערן יעקב: בעלות על כלי רכב – אנחנו רואים שבעשירונים התחתונים אחוזי הבעלות הם נמוכים.
ערן יעקב: כלומר, לחלקם הגדול אין כלי רכב.
ערן יעקב: זה אומר שהם גם לא משלמים בלו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם האנשים במצב סוציו-אקונומי בינוני?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה לא מתייחס אליהם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה אומר שהמסכנים גם כך דפוקים, אז זה לא חשוב.
ערן יעקב: לא, אני לא מתייחס לאף אחד.
ערן יעקב: אני מציג את המצב ברמת הנתונים, את הדיון תעשו אתם.
ערן יעקב: אני עכשיו מציג את העובדות.
כרמל שאמה-הכהן: ביחס לאלה שאין להם רכב – האם המדינה יודעת להבטיח שמחיר הדלק לא יעלה את מחיר התחבורה הציבורית עד כמה שהיא קיימת?
ערן יעקב: נמצאת פה דפנה והיא תוכל להסביר לך בצורה מאוד ברורה.
ערן יעקב: במדינת ישראל לא רק שיש מדד ויש סל שזה חלק מההשפעה, אבל בסופו של יום - - -.
ערן יעקב: הנה, עובדה.
ערן יעקב: עכשיו היתה עלייה, אין עלייה בתחבורה הציבורית, נכון?
קריאות: היתה עלייה.
ערן יעקב: אין, אין.
ערן יעקב: המדד מעודכן פעמיים שנה, ואני גם אומר שהתחבורה הציבורית מסובסדת ב-3 מיליארד על-ידי המדינה, וזה מה שמאפשר - - -
כרמל שאמה-הכהן: היא היתה מסובסדת גם לפני עליית מחירי הדלקים.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל, מה תעשה העלייה?
ערן יעקב: לא, אבל לא היתה - מחיר הדלקים.
ערן יעקב: ראית שלא העלנו, לא היתה שום עלייה.
גבי בן הרוש: ערן, למה אתה אומר את זה?
גבי בן הרוש: אני אחד שנוסע קבוע ברכבת.
גבי בן הרוש: למה אתה אומר שאין עליית מחירים.
קריאה: בבלו, בבלו.
כרמל שאמה-הכהן: אה, בבלו.
דפנה עין דור: התייקרות התעריפים בתחבורה הציבורית היא פעמיים בשנה בהתאם לשיעור עליית המדד.
דפנה עין דור: עדכון התשומות נעשה מול הסובסידיה שהמדינה נותנת למפעילים.
דפנה עין דור: בגין עליית הדלקים, זה רק בא לידי ביטוי בהעלאת הסובסידיה.
כרמל שאמה-הכהן: מחיר התחבורה הציבורית מושפע אך ורק מהמדד, לא מהדלקים באופן ישיר?
דפנה עין דור: רק מהמדד, לא מהדלקים.
דפנה עין דור: הסובסידיה מושפעת מהדלקים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, גם אם הדלק עולה באופן חריג מגדילים את הסובסידיה.
דפנה עין דור: רק את הסובסידיה, לא את המחיר.
ישראל אייכלר: הסובסידיה גדלה?
כרמל שאמה-הכהן: היא תגדל.
דפנה עין דור: היא גדלה, בוודאי.
כרמל שאמה-הכהן: ערן, אנחנו חוזרים אליך.
ערן יעקב: כמו שאפשר לראות פה בצורה מאוד ברורה, אחוזי הבעלות עולים ככל שעולים בעשירונים.
ערן יעקב: זה גם הגיוני מן הסתם.
ערן יעקב: גם ההוצאה על דלקים, שמנים לרכבים, מושפעת מהתהליך הזה, וההוצאה יותר גדולה בצורה אבסולוטית.
ערן יעקב: בשונה ממה שאמר יושב-ראש הוועדה שזה לא ביחס להכנסה, בצורה אבסולוטית גם ההוצאה היא יותר גדולה.
ערן יעקב: אמרתי שאני אכרוך את זה עם מיסוי כלי רכב, ואני רוצה להציג את התמונה כי נשמעים קולות אז לפחות להכיר את העובדות.
ערן יעקב: מדינת ישראל היתה עד לא כל כך מזמן בעולם של מס של 95% מיסי קנייה – מהגבוהים בעולם.
ערן יעקב: יש מדינה אחת או שתיים שהן יותר גבוהות.
ערן יעקב: מדינת ישראל עשתה מהלכים, ואמרתי שיש אג'נדה מאוד ברורה, והפחיתה את מיסי הקנייה באמצעות מודל של מיסוי ירוק.
ערן יעקב: אתם יכולים לראות פה לפניכם שהיא הפחיתה בצורה מאוד משמעותית.
ערן יעקב: אם היינו בעולם של 95% מס שהופחת לאחר מכן ל-75%, 72% - תלוי איזה כלי רכב – היום אנחנו בעולם של 83% סטטוטורי.
ערן יעקב: אבל מס אפקטיבי על כלי רכב אנחנו היום לנוע בין 22% ל-30%, 31% - תלוי בכלי רכב.
ערן יעקב: מה אני רוצה להגיד?
ערן יעקב: שהיום אזרח מדינת ישראל יכול לקנות רכב, ואני לא אגיד איזה כלי רכב חדש, במחיר של 56,600 שקל, או במחיר 60,000 – 70,000 שקל.
ערן יעקב: לא זכור לי שאי פעם היה אפשר לקנות רכב במחירים האלה, גם בהשוואה בין-לאומית.
ערן יעקב: יש אג'נדה מאוד ברורה וקו מאוד ברור שננקט על-ידי כל הגופים המקצועיים, ונאמר שנכון הוא לשנות את מיסי הרכישה, ולהעלות את המס על התשומות המשתנות.