GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברוריה מנדלסון: צריך למצוא נוסח שזה כולל גם רישיון.
חנה טירי וינשטוק: אז אפשר להגיד "לפי דין אחר".
תמר פינקוס: "בדין" או "ברישיון שבא מכוח דין".
תמר פינקוס: אני יכולה לתת להם רישיון שלי שהוא לא שווה כלום.
תמר פינקוס: כדאי שהרישיון יהיה מכוח דין.
איתי עצמון: אנחנו ננסח.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה, מי בעד הסעיף?
מירב יוסף: אם אפשר לפני שאתם מצביעים שתהיה לי אפשרות לדבר?
מירב יוסף: קודם כל, בהמשך למה שהיועץ המשפטי שלכם אמר, לפי דין אחר, אנחנו קובעים אמות מידה.
מירב יוסף: אני רוצה אם אפשר שיהיה גם הכנסת המילים "אמות מידה" לתוך העניין.
מירב יוסף: הסעיף הזה, בהמשך לישיבה הקודמת של ועדת הכלכלה בנושא, נבנה לצורך ההכרה ברגולטור.
מירב יוסף: זאת אומרת, אם הרגולטור קבע שתקנות או כללים מיטיבים – בזמנו דיברנו על המילה "מיטיבים" – מיטיבים עם זכותו של צרכן, עם יכולתו.
מירב יוסף: אני רוצה לצורך העניין לומר מספר דברים.
מירב יוסף: קודם כל, הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, בעקבות כל הנושא של המוקד הטלפוני שעלה פה לפני מספר חודשים רב, קבעה בהחלטת רשות את התנהלות חברת החשמל בנושא המוקד הטלפוני.
מירב יוסף: זאת אומרת שהיום יש אמת מידה מחייבת לחברת החשמל ואני מברכת על ההבחנה בנושא של החירום שהכנסתם כאן, כאשר אמת המידה שלנו באמת עושה את ההבחנה בין חירום לעיתות שגרה, איך מתנהלים בכל אחד מהדברים.
מירב יוסף: מהמקום שבו אני יושבת, כאשר אני בונה אמות מידה ומתייחסת לדברים שבחברת החשמל צריכים, אני בודקת בצורה מאוד מדוקדקת את הצרכים הספציפיים של החברה.
מירב יוסף: כאשר החוק הזה נבנה הוא נבנה לצורך טיפול בהבחנה בין לקוחות חדשים ללקוחות קיימים, וכל הנושא הזה של עמידה בזמנים, שלקוח קיים עומד ומחכה שיענו לו לעומת לקוח חדש שצ'יק-צ'אק עונים לו.
מירב יוסף: חברת החשמל לא מתעסקת, לא עם לקוחות חדשים ולא עם לקוחות קיימים.
תמר פינקוס: עם לקוחות שבויים.
מירב יוסף: היא מונופול, בגלל זה יש לה רגולטור.
כרמל שאמה-הכהן: מונופול זו מילה עדינה.
מירב יוסף: מבחינת ההתייחסות של לקוחות כאלה או לקוחות כאלה, לחברת חשמל אין את הדבר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: טוב, מה גברתי רוצה?
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו שעתיים.
מירב יוסף: אני אגיד לך מה אני רוצה.
מירב יוסף: אני רוצה שתחריגו את חברת החשמל מכל התקנות האלה.
מירב יוסף: אני ביקשתי את זה גם בפגישה הקודמת וכאשר דיברנו על זה הגברת טירי אמרה שהיא תקבע בתקנות האלה שברגע שיש אמות מידה או דין שמיטיב אז בעצם החברה תוחרג מזה.
מירב יוסף: אנחנו בנינו אמות מידה.
כרמל שאמה-הכהן: הבנו את הבקשה.
תמר פינקוס: היא לא תוחרג.
חנה טירי וינשטוק: אז זו בדיוק ההוראה הזאת.
מירב יוסף: לא, זו לא ההוראה הזו, זו הוראה אחרת.
אבי פרל: להחריג גם את חברות הגז.
חנה טירי וינשטוק: זו ההוראה הזו, אולי אני צריכה להסביר.
מירב יוסף: יש רגולטור לחברת החשמל והוא קובע את ההוראות.
כרמל שאמה-הכהן: ההוראות האלה לא פוגעות בשום זכויות של צרכן שניתנות לו מכוח הסכם, דין או אמות מידה.
מירב יוסף: זה נכון, אבל התקנה הזו מתייחסת למשהו שמבחינת חברת החשמל - - -
כרמל שאמה-הכהן: אם אמות המידה מוגברות מאלה, אז הן יחולו.
איתן כבל: בוודאי, יחולו.
כרמל שאמה-הכהן: הן אלה שיחולו.
תמר פינקוס: אז לא יתלוננו נגדך.
מירב יוסף: לא, לא.
חנה טירי וינשטוק: אם אמות המידה שלך קובעות זכויות יותר טובות לצרכן - - -
מירב יוסף: יש פה תהליך, התהליך הזה אומר: ירים טלפון, יחכה על הקו 3 דקות, אם חיכה על הקו יענו לו תוך 2 דקות, יחזרו אליו – כל הדברים האלה לא קיימים בחברת חשמל.
תמר פינקוס: מצוין.
מירב יוסף: מצוין, הכול טוב ויפה, אבל בזכות התקנות האלה חברת חשמל תצטרך להושיב כמה וכמה מוקדנים במוקדים שלהם למקרה וכן יקרה.
מירב יוסף: כל דבר כזה – עלות בצידו.
מירב יוסף: אני חושבת שבמצב שבו חברת החשמל, מבחינת ממוצע, עונה תוך 47 שניות במענה אנושי, לא לפגמים בטובין ולא לתקלות אלא עונה לכולם כמו שצריך במוקד חינם 103 לכל מה שהם מבקשים, אני חושבת שמהמקום הזה לא צריך להחיל עליה את התקנות האלה ולתת לרגולטור לעשות את העבודה שלו, עם כל הכבוד.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, תגובת משרד התמ"ת.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו מתנגדים להחרגה.
כרמל שאמה-הכהן: תגובת כבל?
איתן כבל: לא, אני מתנגד.
כרמל שאמה-הכהן: מתנגד.
ישראל מובשוביץ: שאחרי הדברים של הרגולטור – שבימי שגרה אנחנו נוהגים להתווכח, אם לא לריב – אני למרות זאת רוצה להוסיף אחרי מה שנאמר פה.
ישראל מובשוביץ: אני מאוד מבין את מטרת החוק ואת המקום שממנו הוא בא, מאוד מבין ולא רוצה להרחיב את הדיבור כדי לא לריב עם חלק מהאנשים שנמצאים פה.
ישראל מובשוביץ: יש לי את הזכות לייצג חברה שנמצאת במקום אחר לגמרי.
ישראל מובשוביץ: שמעתי פה מילה שאנחנו לא אוהבים לשמוע אותה – "לקוחות שבויים" – אנחנו מתייחסים ללקוחות שלנו כאילו שהם בוחרים להיות לקוחות שלנו ואנחנו באים עם ערכים של שירות.
ישראל מובשוביץ: היעדים האגרסיביים שלנו במתן שירות הם מאוד גבוהים ובגלל האופי המיוחד של המוצר אנחנו בכלל לא יכולים להרשות לעצמנו להתייחס ללקוחות בצורה שונה.
ישראל מובשוביץ: אין דבר כזה אצלנו לקוח שמתקשר בגלל פגם בטובין או שהחשבון לא מצא חן בעיניו או שהוא סתם רוצה לברר איזה שירות הוא יקבל מאתנו.
ישראל מובשוביץ: ולכן, הקמנו מוקד רב-תכליתי, אין לנו מוקד לתקלות, ולכן נתנו חיוג חינם לכל סוגי השיחות.
ישראל מובשוביץ: זה הקו שמנחה אותנו.
ישראל מובשוביץ: אבל מה לעשות שהאפיון המיוחד של המוצר שלנו הוא שונה מכל מוצר אחר?
ישראל מובשוביץ: המצב השגרתי שלנו הוא מצב של אי שגרה.
ישראל מובשוביץ: בכל רגע נתון יכולים להיות אלפי אנשים מתוך 2.5 מיליון לקוחות במדינה - - -
כרמל שאמה-הכהן: נתנו לך את ההחרגה בתקנה 3.
ישראל מובשוביץ: ההחרגה הזו, קודם כל, היא טובה, אבל היא לא נותנת מענה מושלם והיא הופכת אותנו כל הזמן להתייחס לסוגיה האם אנחנו נמצאים במצב של תקלה או לא של תקלה.
ישראל מובשוביץ: לטעמנו, אני מבקש בכל אופן לדון בזה, לשים אותנו במקום אחר, עם רגולציה שמקפידה לראות שאנחנו עובדים על פי אמות מידה שירותיות ולא להימצא תחת התג ותו של החוק הספציפי הזה.
ישראל מובשוביץ: זה מה שאנחנו מבקשים, שבכל זאת תשקלו את זה שנית.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, שינה את דעתך?
איתן כבל: הוא כבר שוחח אתי ואני לא יכול לומר שהדברים מופרכים אבל זה יפתח את כל החוק, אני יכול לומר לו - - -
לאה ורון: הרשות לשירותים ציבוריים חשמל איננה הרגולטור היחיד במשק.
איתן כבל: שתדע לך שלאותה שיחה כל אחד בא עם הייחודיות שלו, לאחד יש פה את הכובע הזה ולשני אחר – מכל אחד נמצא כאן סביב השולחן ואלה שלא נמצאים סביב השולחן.
איתן כבל: ההפך, אני חושב שיחסית למונופול אתם נותנים שירות יוצא מן הכלל, אני אומר את זה גם באופן של מי שנתקל בזה.
איתן כבל: אבל ככל שהרגולטור – ואני גם אמרתי את זה לך – יודע לתת שירות עוד יותר טוב מהחוק הזה אנחנו נברך.
איתן כבל: זאת אומרת, החוק הזה אמור להיות רק "עין לציון צופיה" בעניין הזה שהוא מכוון את הדרך.
כרמל שאמה-הכהן: זה רף מינימום.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעבור להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 4 עם השינוי?
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 5, התחילה.
מיכל פליישר: אני רוצה לעלות בקשה – ציינתי את זה כבר בסוף הדיון הקודם – שהיות והתקנות בנוסחן מייצרות הרבה מאוד אפיונים למערכות אצלנו, שכבר קיימת מערכת דומה שפועלת אבל עדיין לא תואמת את כל האפיונים, וה-sms וכו', ובוצעה אצלנו השוואה ועבודה במערכות מידע כי אנחנו כבר הולכים להטמעה של הנושא – אנחנו הרי מכירים את זה וזה כבר הועבר – והיות והתוכניות במערכות מידע הן מאוד עמוסות ושנתיות וכו', התבקשתי – ובדקתי את זה אתמול שוב – לבקש הארכה ב-3 חודשים נוספים ושהתקנות יכנסו לתוקף 9 חודשים מיום פרסומן.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו לא מתנגדים להארכה, אנחנו מבינים את הצורך להתאים את המערכות.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו לא נתנגד להארכה של 3 חודשים נוספים אבל לא יותר.
איתן כבל: אין לי התנגדות.
מיכל פליישר: ביקשו ממני שנה אבל אמרתי שאני לא מעלה את זה פה.
תמר פינקוס: יפה עשית.
מיכל פליישר: שתדעו שגם אני רואה איזון בדברים.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתה אומר?
איתן כבל: אין לי בעיה.
איתן כבל: רק שיעשו את העבודה ברגע שהתקנות יכנסו לתוקף.
איתן כבל: אם זה יגרום לכך שהדברים יעשו בצורה הטובה ביותר אני לא אתנגד.
מיכל פליישר: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן לוקח לפרסם את התקנות האלה?
תמר פינקוס: הבעיה היא לא הפרסום.
חנה טירי וינשטוק: אני מניחה שבערך 3 שבועות.
חנה טירי וינשטוק: כמה ימים לעבוד על נוסח ועוד שבועיים להחתים את השר.
איתן כבל: הבעיה היא לא הפרסום, הבעיה שהם יהיו מוכנים כמו שצריך לקראת המהלך.
כרמל שאמה-הכהן: "תחילתן של תקנות אלה מיום 12.12.12".
איתן כבל: אני רוצה רק לומר משהו, סיימנו?
כרמל שאמה-הכהן: לא, יש את הצו.
כרמל שאמה-הכהן: סיימנו את הדיון בנושא תקנות הגנת הצרכן (מתן שירות טלפוני), התשע"א-2011 ונעבור לדיון בנושא הבא.
כרמל שאמה-הכהן: כעת נעבור לנושא הבא בסדר היום: צו הגנת הצרכן (שינוי התוספת השנייה לחוק), התשע"א-2011.
חנה טירי וינשטוק: סעיף 18ב לחוק מסמיך את השר גם לשנות את התוספת השנייה.
חנה טירי וינשטוק: התוספת השנייה מונה את בעלי העסקים שעליהם תחול החובה לתת שירות טלפוני חינם.
חנה טירי וינשטוק: נכון להיום, מי שנמצא שם הם שירותי הטלפוניה, בזק, כל מי שנותן שירותי רדיו טלפון נייד, סלולרי, השידורים – שזה כבלים ולוויין, ספק גז, ספק מים וספק חשמל.
חנה טירי וינשטוק: זה מי שנמצא היום ברשימה.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו מציעים להוסיף את הרשימה, אני אתחיל בהקראה.
כרמל שאמה-הכהן: תתחילי בהקראה.
חנה טירי וינשטוק: "צו הגנת הצרכן (שינוי התוספת השנייה לחוק), התשע"ב – 2012 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 18ב(ב)(2) ו – 37 לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א – 1981 1 (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור: נכון להיום, החוק מדבר על בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים לפי חוק התקשורת, למעט בעל רישיון כללי ייחודי.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו לא מבינים למה היתה ההחרגה בעבר.
איתי עצמון: תוכלי להסביר מי הוא בעל רישיון כללי ייחודי?
איתי עצמון: במה מדובר?
חנה טירי וינשטוק: אתם רוצים להסביר?
ברוריה מנדלסון: לפי חוק התקשורת יש סמכות להעניק רישיונות כלליים ייחודיים ויש כמה בעלי רישיונות שקיבלו את זה.
תמר פינקוס: מי?
ברוריה מנדלסון: כמו סלקום, יש רשימה של חברות.
חנה טירי וינשטוק: לא, בבזק פנים ארציים נייחים.
ברוריה מנדלסון: חברות שמספקות שירותי בזק פנים ארציים נייחים הן לא מחויבות לתת את זה בפריסה אוניברסלית אלא הן רשאיות לעשות את זה באזורים מסוימים בלבד.
תמר פינקוס: אז גם עליהם זה יחול.
חנה טירי וינשטוק: אז אין שום סיבה שזה לא יחול עליהם.
חנה טירי וינשטוק: אנחנו מבקשים להרחיב.
חנה טירי וינשטוק: "(2) בפרט 2 אחרי "בעל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד" ובוא "וכן בעל רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת";" לאחרונה נכנס שחקן נוסף בתחום הסלולר, לפי ההגדרה של חוק התקשורת הוא נקרא "בעל רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת", הוא לא נכנס להגדרה - - -
כרמל שאמה-הכהן: מפעיל וירטואלי?
חנה טירי וינשטוק: 3) אחרי פרט 7 יבוא: "8.
חנה טירי וינשטוק: בעל רישיון מיוחד כהגדרתו בסעיף 1 לחוק התקשורת למתן שירותי גישה לאינטרנט או מי שקיבל היתר כללי כהגדרתו בסעיף 1 לחוק התקשורת למתן שירותי גישה לאינטרנט;" האינטרנט לא נמצא היום ברשימה ואנחנו מבקשים להוסיף אותו.
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שאת מוסיפה פה לא נמצא.
ברוריה מנדלסון: רק הערת נוסח.
ברוריה מנדלסון: חנה, אנחנו העברנו לכם נוסח שאנחנו חושבים שהוא יהיה נכון עוד יותר במכתב ההתייעצות, אז מבחינת המהות אנחנו מסכימים, נחיל את זה על כולם, אני חושבת שהנוסח שהעברנו מדויק עוד יותר.
כרמל שאמה-הכהן: התאמות ניסוח – יש הסכמה כללית ליועץ המשפטי שלנו לעשות כל התאמת ניסוח.
איתי עצמון: נבדוק מהו הנוסח הנכון ביותר.
חנה טירי וינשטוק: בסדר, אנחנו נעשה התאמות בהתאם למכתב היוועצות.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, הלאה.
חנה טירי וינשטוק: "9.
חנה טירי וינשטוק: עוסק העושה עם צרכן עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה כמשמעותה בסעיף 13ה לחוק.
חנה טירי וינשטוק: " תיקנו לאחרונה את סעיף 13 לחוק וקבענו שיש כל מיני חברות פרטיות שנותנות שירותי רפואה דחופה, כמו שח"ל, נטלי, לחצני מצוקה.
חנה טירי וינשטוק: הם נותנים שירות שהוא שירות מתמשך ויש המון ליקוים ופגמים בשירות.
תמר פינקוס: זה שירות שבעיקר נותן מענה לקשישים וחולים ואנחנו גם מייחסים לו חשיבות רבה בתוך החוק, עם סנקציה יותר כבדה.
תמר פינקוס: יש לנו חשיבות לצרף אותם הנה.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה בעיה עם התחילה?
חנה טירי וינשטוק: לא, אני חושבת שהיא לא חייבת להיות כמו התקנות.
הילה דוידוביץ: היא לא חופפת.
איתן כבל: זה על ההרחבה, בכל מקרה זה כפוף לתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תיקון תקנה 1?
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 1 אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תיקון תקנה 2?
כרמל שאמה-הכהן: אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון הסתיים, תודה רבה.
איתן כבל: אדוני היושב-ראש, בכל זאת אני רוצה להגיד תודה.
איתן כבל: זה לא במליאה אבל אני בכל זאת רוצה לומר - - -
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לסדר לך את זה במליאה.
איתן כבל: אני באמת קודם כל רוצה לומר תודה לעוזרת שלי מיכל בן בסט, שהחוק הזה הוא רעיון שלה בעצם.
תמר פינקוס: את יודעת כמה שונאים קנית לך פה?
איתן כבל: רציתי באמת לומר לה תודה על הרעיון.
איתן כבל: אני רוצה לומר לך, אדוני, תודה.
איתן כבל: לך, גברתי לאה, תודה.
איתן כבל: ליועץ המשפטי, איתי עצמון ולכן, גם לך חנה וגם לך תמר על העבודה היוצאת מן הכלל שעשית, ולכם כולכם, כל הנציגים, אלה שנמצאים פה ואלה שלא.
איתן כבל: בסופו של עניין, נקודת המוצא שלי בכל החקיקה הצרכנית היא באמת לשפר את מערכת היחסים בין העוסק לבין הצרכן, שבסופו של תהליך היא מגבירה תחרות והיא עושה טוב לכולם.
אבי פרל: נקווה שבהמשך תכניס גם את משרדי הממשלה לחוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אבי, מספיק.
אבי פרל: למה?
כרמל שאמה-הכהן: מספיק, אל תקלקל חגיגות.
אבי פרל: למה שמשרדי ממשלה לא יכנסו לחוק?
לאה ורון: אל תדבר בלי רשות דיבור.
איתן כבל: תן לי.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת כבל.
איתן כבל: אני יודע שאתה ממהר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני לא ממהר, יש עוד דיון.
איתן כבל: תודה רבה לכם.
כרמל שאמה-הכהן: עשינו צדק טלפוני היום.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, עושה נכון הכנסת ו, בהמשך להצעת חוק של חבר הכנסת איתן כבל שהיא בעצם הניעה את המהלך והתהליך, הגיעה הממשלה ואמרה: אני אפתור את זה בצורת תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזה עוד צעד בעשייה הצרכנית של הכנסת ושל .
: עורכת הדין חנה וינשטוק-טירי, היועצת המשפטית של הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, אף העבירה נוסח מתוקן לוועדה והנוסח פורסם באתר הוועדה לכל המעוניין.
ברוך אורן: רצינו לבקש לקבל תשובה מכבוד יושב-ראש הוועדה, מדוע הוא מתיר כניסה של לוביסטים בשכר לו ומה עמדתו בנושא.
: אדוני, סליחה שאני עוצרת אותך.
: צריך לקחת בחשבון כשבוחנים היטב את החוק, שהיום שדלן, על פי החוק, הוא גם עורך דין שאיננו עובד חברה.
: זאת אומרת שאם גוף עסקי מסוים בוחר להיות מיוצג בוועדה באמצעות עורך דין, באמצעות כלכלן, באמצעות שדלן שמומחה לענייני הבית, הוא מבקש להעביר עבורם אישור כניסה על מנת לייצג את החברה.
: אז כשאתם מבקשים להוציא, את מי אתם מבקשים להוציא?
כרמל שאמה-הכהן: באותו רגע אני שאלתי אותו: תסביר לי מה אתה מתכוון, הוא לא ידע להסביר ויותר הוא לא יחזור על זה, וגם אחרים הבינו שאי אפשר לעשות את זה פה בו.
: עובדת מול 3,000 גופים וארגונים בנושא שהזכרת, לרבות ארגונים כמו "ידיד" וארגונים אחרים שמייצגים את אותם אנשים ואת הזכות שלהם לדיון.
: כדי חברי הכנסת יוכלו לאכול בשקט ולא נטריד אותם כולנו.
: שלא יקומו מהצלחות וישאירו את האוכל.
: יש לנו תקנות של טלפון.
: ממש.
: יופי, לתקנות.
איתי עצמון: : את יכולה לחזור על זה?
איתי עצמון: "ביום שאינו יום עבודה של עוסק יודיע - - -
: אז הציפייה מהעוסק היא שהעוסק יידע מתי בפעם הבאה הוא הולך להתקשר לצרכן?
: אבל זה מה שכתוב בתקנות.
: יש טלפון, יש מספר רגיל לחיוג.
: אבל לא זה מה ששואל יושב-ראש הוועדה.
: הוא שואל האם בנוסף ל-103 יש עוד מספר רגיל בן 6 או 7 ספרות.
: צריך להוסיף את זה.
: אז איך כל כך הרבה צרכנים לא מרוצים קיימים במשק מהשירות שהחברות נותנות, אם זה כזה אינטרס של החברה?
: 18ב אני מבינה שזה לא על התקנות, אתה מדבר על החוק.
: 18ב זה בחוק.
: "ובלבד שהצרכן השאיר פרטים להתקשרות".
: אז הציעה עורכת הדין רבינוביץ לוועדה להוסיף "ובלבד שהצרכן השאיר פרטים להתקשרות".
: מה לא טוב בזה?
: אני לא הבנתי מה זה "ובלבד שהטלפון תומך בשירותים האלה".
: לא, זה לא רק זה.
: זו מערכת שבנויה על טלפוניה.
: זה בסיס לכל השירות הזה.
: זו בקשה של איגוד לשכות המסחר, של עורכת הדין רבינוביץ.
: "ישאיר את הפרטים להתקשרות עמו".
: הרעיון הוא ברור, ככל שתמצאו נוסח יותר טוב היושב-ראש בוודאי יאפשר לכם לשבח את הנוסח.
: אדוני מאשר את סעיף 2?
: תקנה (ב) נמחקה, סעיף 2 אושר.
מירב יוסף: הסעיף הזה, בהמשך לישיבה הקודמת של בנושא, נבנה לצורך ההכרה ברגולטור.
: הרשות לשירותים ציבוריים חשמל איננה הרגולטור היחיד במשק.
חנה טירי וינשטוק: "צו הגנת הצרכן (שינוי התוספת השנייה לחוק), התשע"ב – 2012 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 18ב(ב)(2) ו – 37 לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א – 1981 1 (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור של הכנסת, אני מצווה לאמור: נכון להיום, החוק מדבר על בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים לפי חוק התקשורת, למעט בעל רישיון כללי ייחודי.
: אל תדבר בלי רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום - חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 34) (פירוט תשלומים שנתי בעסקה מתמשכת), התשע"ב-2011, של חברי הכנסת מקלב, גפני, לוין, שאמה הכהן.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה עברה בקריאה ראשונה ב-20 לדצמבר, 2011.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בהכנה לשניה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בהצעת חוק קצרה, פשוטה ולמרות זאת – כמעט חסרת עלויות ביחס לרגולציות אחרות, צרכניות.
כרמל שאמה-הכהן: היא הופכת את הצרכן הכי אדיש לערני מספיק להוצאותיו, לקשר שלו לדינמיקה של התמחור של המוצרים שהוא רוכש, בעסקאות מתמשכות, שלפעמים שם, דווקא בגלל התחושה שזו לא עסקה מחדש שהצרכן בוחן אותה, נוצרים כשלים ועיוותים שלפעמים נמשכים גם על פני זמן, ואז המכפיל של הנזק שנגרם לצרכן הוא גדול יותר.
אורי מקלב: אין הרבה מה להוסיף על שאמרנו בפעמים הקודמות.
אורי מקלב: החוק עוסק בהגנת הצרכן והשירות הצרכן.
אורי מקלב: במבחן הפרקטי – אדם מקבל סיכום שנתי.
אורי מקלב: הוא לא אמור להחזיק 12 חשבוניות מדי חודש, הוא מקבל חשבון אחד מרוכז, וחסל סדר ה - -יכול להיות שזה גם חוק שעושה שלום בית וויכוחים.
אורי מקלב: וגם זה נותן יתרון בחשבון.
אורי מקלב: אדם שרואה את הכל מרוכז, וכשהוא מתייק בקלסר הוא רואה גם את מה שהיה בשנה שעברה, הוא מקבל אינדיקציות לגבי הצריכה שלו, מקבל השוואות.
אורי מקלב: יש לו שליטה, והוא מקבל תמונה על תרבות הצריכה שלו.
אורי מקלב: מעבר לכך, הוא יכול לעשות - - אם, נניח, הוא רואה פערים בחיוב או אי תשלום, שגם יכול לקרות – יכול להיות מקרה שאנשים מקבלים חיובים בתקופות שהרבה מעבר לחשבון.
אורי מקלב: החשבון הזה יהיה סיכום וגם מחייב, שבמידה שלא כתבו שיש חוב, זה מראה לו שאין חוב, ואז הוא יודע ולא יבואו אחרי שנתיים בדרישה לתשלום.
אורי מקלב: אני גם אומר שזה נותן בסופו של דבר אינדיקציה אמיתית לכמה עולה לו כל דבר.
אורי מקלב: יכול להיות שיש לאדם תשלומים של 50 שקל בחודש, וזה לא נראה לו הרבה, אבל כשהוא מקבל בסוף השנה חיוב של 1060 שקל, אז הוא מבין כמה זה עולה לו.
אורי מקלב: אני יודע שזה בעייתי מצד אחד, אולי, לאלה שמספקים את השירות, אבל מצד שני – היא הנותנת - - -
כרמל שאמה-הכהן: תרשה לי לקטוע אותך, מסיבות של קוצר זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אני צריך לצאת לראש הממשלה בענייני דלק, אנחנו רוצים שהחוק ייסגר היום.
כרמל שאמה-הכהן: המשפט האחרון שאמרתי קצת בעייתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע, אבל אני מעלה אותו, בגלל שאני יודע שזה יכול להיות בדיון.
צבי לביא: אני מנצל את רשות הדיבור לשאול שאלה.
צבי לביא: אני קורא בדברי ההסבר לחוק שהיום כל החברות האלה חייבות לשלוח את החשבון הזה אחת ל-6 חודשים, לפחות.
צבי לביא: אני יודע מניסיוני העשיר כמנוי על עיתון, אינטרנט, טלוויזיה – אני לא קיבלתי אף פעם חשבון עם פירוט שנתי, לא חצי שנתי, לא חודשי, כלום.
צבי לביא: אז אני שואל את חברי הכנסת: זה יפה מאד לחוקק חוקים, אבל מה בדבר לאכוף את החוקים שכבר קיימים?
אורי מקלב: זה חוק שהיה נכון רק לגבי עיתון.
צבי לביא: וכתוב שהתוספת הזו היא בלי לגרוע מהחובה הקיימת כבר בחוק.
צבי לביא: זאת אומרת, בנוסף.
אורי מקלב: אבל רק לגבי עיתונים.
אתי בנדלר: אני אקרא את נוסחו של סעיף 13(א) בנוסחו היום "13ב(א) מבלי לגרוע מהוראות כל דין, בעסקה שבה מחייב עוסק חשבון של צרכן בתשלומים לפי הרשאה לחיוב חשבון או לפי הרשאה לחיוב כרטיס אשראי, כהגדרתו לפי סעיף 14ב(ב), ישלח העוסק לצרכן, למענו הרשום אצל העוסק או בדרך ממחושבת אם הצרכן נתן לכך את הסכמתו המפורשת מראש (בסעיף זה: "מען") אחת לשישה חודשים לפחות את פירוט התשלומים ששילם בששת החודשים שחלפו, או העתק מהחשבוניות המתייחסות לתשלומים ששילם הצרכן בתקופה האמורה, הכוללות פירוט תשלומים כאמור, אם לא נשלחו קודם לכן למען הצרכן".
אתי בנדלר: חד משמעי וברור שאו ששולחים לו מדי חודש, ואם לא – צריכים לשלוח לו לפחות אחת ל-6 חודשים.
אתי בנדלר: דא עקא, שסעיף קטן (ב) קובע – ואולי זה המקור לאיזה שהם חריגים שיש, ככל שיש – סעיף קטן (ב) אומר: "סעיף קטן (א) לא יחול על עסקה שהתשלום בה קבוע, אחיד, ובלתי תלוי בהיקף הצריכה או השימוש, אלא אם כן ביקש הצרכן לקבל למענו את פירוט התשלומים כאמור באותו סעיף קטן".
אתי בנדלר: דהיינו - - -
יצחק וקנין: זה מחריג את העיתונים, ואת כל ה- -
אתי בנדלר: זה מחריג את כל התשלומים הקבועים שהסכום הוא קבוע מדי חודש, ואז, כביכול, הצרכן לא צריך את הפירוט כדי לדעת - - -
יריב לוין: נדמה לי שעולה פה- - הסיבה, אני לא יודע מה התכוונו לעשות, אבל מי שקורא את 13ב(א), ומכאן גם הסיבה שהגשנו גם את הצעת החוק הזו, יכול להסיק ממנה שהחובה חלה במקרה של עסקת תשלומים וזאת להבדיל מעסקה שנעשית במצב שבו אתה צורך שירות שלכאורה אתה יכול להפסיק אותו בכל רגע נתון, ולכן - זה לא שקניתי מקרר ב- 24 תשלומים, אלא שאני הזמנתי שירות ואני מקבל אותו חודש, חודשיים, ובחודש השלישי אני יכול להגיד שאני מפסיק, ולכן היא לא נתפסת כעסקת תשלומים אלא כעסקה מתמשכת.
כרמל שאמה-הכהן: זה מתאר, כביכול, עסקה חד פעמית שנפסקה.
אתי בנדלר: אכן יכול להיות שיכולה להיות כאן אי הבנה בעניין הזה, כי לכאורה, כשמדובר בתשלומים, זה יכול להיות הן בשל רכישה חד פעמית שהתשלום עבורה מתבצע, נפרס לתשלומים שונים.
אתי בנדלר: אין ספק שזה חל גם לגבי עסקה שהיא עסקה מתמשכת ומדי חודש הצרכן - - -
כרמל שאמה-הכהן: למה זה חל גם על עסקה מתמשכת?
קריאה: זה כל חודש עסקה מחדש שלא נפרסת.
אתי בנדלר: זה לא כל חודש עסקה מחדש.
יריב לוין: הרי לכן הצענו את ההצעה, כי באנו ואמרנו:
יריב לוין: אנחנו רוצים להכניס את ההסדר שנחתם - - -
אתי בנדלר: אני יכולה לומר לכם שהכוונה, בסעיף 13ב(א) היתה לעסקה מתמשכת, אם אני זוכרת נכון.
חנה וינשטוק  טירי: לא רק עסקה מתמשכת, אלא עסקה שמשולמת או בהרשאה או בהוראת קבע, או בהרשאה לחיוב בכרטיס אשראי.
חנה וינשטוק  טירי: זאת אומרת, אם אין הרשאה זה לא חל.
כרמל שאמה-הכהן: זו עסקה חד פעמית שנפרסה, ולזה הסעיף מתייחס.
אתי בנדלר: לא, אני בשום פנים ואופן לא מקבלת את הפרשנות שמדובר בעסקה חד פעמית שנפרסה לתשלומים.
אתי בנדלר: היא יכולה ללכוד גם עסקה כזו לפי הנוסח שלה.
אתי בנדלר: ולהפך.
כרמל שאמה-הכהן: אבל עסקה מתמשכת לא משולמת בתשלומים, אין מה לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: כשאני רוכש מנוי לכבלים אני רוכש עבור כל חודש, משלם עבור כל חודש.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא פורס את זה לתשלומים.
אתי בנדלר: אז אולי עדיף לתקן גם את סעיף קטן (א) כדי למנוע אי הבנה, כי ברור לי לחלוטין שלא היתה כוונה לעסקה חד פעמית שתשולם בתשלומים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אז זה יוצר חובה כפולה, שמה הטעם בה?
כרמל שאמה-הכהן: נכון, אז צריכים לברר מה היחס בין שני אלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהדיווח השנתי הוא הכי נכון.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בדיוק אותו הדבר, כי סעיף קטן (א) דורש ממך שאם אתה לא קיבלת את החשבונית החודשית, אם לא קיבלת את החשבוניות, צריכים לצרף לפירוט החצי שנתי הזה – וכאן מדובר רק על תשלומים ולא על חיובים, לצרף גם את החשבוניות.
יריב לוין: אני מקריא מהנוסח של הקראה הראשונה: "תיקון סעיף 13ב 1.
יריב לוין: בחוק הגנת הצרכן התשמ"א-1981, (להלן- "החוק העיקרי"), בסעיף 13ב: 1.
יריב לוין: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), בעסקה מתמשכת ישלח העוסק למען הצרכן בתוך 45 ימים מתום כל שנת כספים את פירוט החיובים והתשלומים של הצרכן באותה שנה ואת הסכום הכולל של אותם חיובים ותשלומים (בסעיף זה- "פירוט תשלומים שנתי").
יריב לוין: 2.
יריב לוין: בסעיף קטן (ג) בסופו יבוא: "וכן לעניין משלוח פירוט תשלומים שנתי, ורשאי הוא לקבוע כי הוראות בדבר פירוט תשלומים שנתי לא יחולו על סוגי עוסקים שקבע".
יריב לוין: לקרוא גם את הוראת המעבר?
סוזנה רבינוביץ: ההערה העיקרית שלנו מתייחסת לנוסח כיום שמחייב את הפירוט של החיובים והתשלומים.
סוזנה רבינוביץ: כמו שאמרנו, בסעיף שיש כבר בחוק החשבון התקופתי, החודשי או החצי שנתי – מפרט את התשלומים.
סוזנה רבינוביץ: כאן אנחנו מבקשים שרק יהיה פירוט של חיובים, כי זו מטרת ההצעה.
סוזנה רבינוביץ: הצעת החוק באה להבהיר לצרכן כמה בעצם היו החיובים כדי שהוא יוכל לקבל החלטה אם להמשיך את השירות שהוא מקבל, האם להמשיך עם חברות אחרות.
סוזנה רבינוביץ: מה שגם חשוב לציין זה שעניין התשלומים הוא עניין שמאד קשה לקבוע באותו זמן.
סוזנה רבינוביץ: זאת אומרת, לא תהיה קורלציה בין סכום התשלום לסכום החיוב.
סוזנה רבינוביץ: זה רק יבלבל ויטעה את הצרכן.
סוזנה רבינוביץ: אני יכולה לפרט כאן למה זה כל כך בעייתי.
סוזנה רבינוביץ: העברתי את זה גם לוועדה.
סוזנה רבינוביץ: לפעמים יש חוב שהצרכן צבר, והוא לא שילם אותו במועד, ואז יש עניין של הסדרים, והדבר הזה לא בדיוק מגיע באותו זמן שיודעים על החיובים.
סוזנה רבינוביץ: לפעמים יש זיכוי שהצרכן מקבל, או הנחה, וגם את הדבר הזה לא יודעים.
סוזנה רבינוביץ: זה לא בדיוק אותו סכום כמו החיובים.
יריב לוין: אני מבין שגובשה איזושהי הבנה או שיש הצעה שלא יתווסף טור שמפרט את החיובים אלא תהיה רק שורה תחתונה שאומרת מה מצב החוב או יתרת החובה, אם קיימת, נכון ל-31 בדצמבר, ואז אדם יקבל את פירוט כל התשלומים ויגידו לו – אדוני - -
סוזנה רבינוביץ: חיובים.
אורי מקלב: כן, אבל לא הפירוט.
אורי מקלב: נניח – חברות הסלולר שולחות 3 דפים.
אורי מקלב: לא צריך לצרף את כל הפירוט הזה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על השורה התחתונה, של החיוב.
אורי מקלב: מי ששלח כל השנה ושולח את כל הפירוטים לא יצטרכו.
אורי מקלב: הרי אנחנו גם רוצים לחסוך, שלא ישלחו.
אורי מקלב: מדברים שבסך הכל הוא מקבל את השורה התחתונה של אותו חודש.
סוזנה רבינוביץ: של החיוב וציון האם עדיין קיים חוב.
יריב לוין: שלא תהיה אי הבנה.
יריב לוין: הצרכן מקבל, קודם כל – מה שאנחנו נותנים זה התשלומים, מה שהוא שילם בפועל.
יריב לוין: ובסוף תהיה שורה תחתונה.
סוזנה רבינוביץ: לא.
סוזנה רבינוביץ: הוא מקבל כמה הוא חויב.
סוזנה רבינוביץ: זה מה שחשוב לו לדעת.
יריב לוין: כמה הוא שילם.
אתי בנדלר: אני מזכירה שבהצעת החוק המקורית דובר על תשלומים בלבד, ובעקבות הערות שנשמעו כאן שלא תמיד הצרכן משלם את מלוא החיובים שהושתו עליו, אז - -
יריב לוין: אני חושב שמה שצריך להופיע זה מה שילמת, וזה גם מה שהתכוונו מלכתחילה, וצריכה להיות שורה תחתונה שאומרת – שנכון ל-31 לדצמבר - -
כרמל שאמה-הכהן: למה לא הפוך?
כרמל שאמה-הכהן: כל החיובים, ואם שילמת את הכל – זו החזקה ששילמת הכל, ואם שילמת, אם יש יתרת חוב זה יצוין?
כרמל שאמה-הכהן: כי בדרך כלל אנשים משלמים את החיובים.
אורי מקלב: היושב ראש צודק.
אורי מקלב: יש גם אפשרויות, יש גם לפעמים מקרה שבפלאפון, חלק האדם הפרטי משלם מהחשבון שלו, וחלק – מקום העבודה.
אורי מקלב: ואז, יכול להיות שהתשלומים היו מכמה מקומות.
אורי מקלב: החיובים.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לתת את פירוט החיובים והסך הכל שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: אם אדם שילם את הכל אין צורך להוסיף דבר, זו החזקה, ההנחה הבסיסית.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש יתרת חוב, הם יציינו.
סוזנה רבינוביץ: יתרת חוב - עם הסכום או בלי הסכום?
כרמל שאמה-הכהן: עם הסכום.
אורי מקלב: אחרת מה עשינו?