GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: עמדת הממשלה היתה בניגוד גמור לעניין.
מאיר שטרית: זליכה היה ב-2004, 2005, 2006, משהו כזה.
מאיר שטרית: הוא לא היה ב-97'.
מאיר שטרית: החשב הכללי אז היה שי טלמון.
תומר אשור: לא הבאתי את כל הציטוטים.
תומר אשור: יש לי ציטוטים מ-97' ועד ימינו.
תומר אשור: פעם בחצי שנה אני מוצא ציטוט של גורם בכיר מהדרג המקצועי שאומר את הדברים, כולל יורם הכהן.
תומר אשור: יורם הכהן חתום על המסמך הזה שהקראתי.
מאיר שטרית: ב-97' החשב הכללי היה שי טלמון.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת שטרית, אם כך אנחנו מסכמים שנחכה לערר?
מאיר שטרית: כן, אני מסכים, אני הולך איתך.
אתי בנדלר: אני לא מדברת על 97'.
אתי בנדלר: אני מדברת על הדיונים לא של ועדת המשנה, חבר הכנסת שטרית, שהוא דיבר עליה.
אתי בנדלר: אני מדברת על דיוניה של ועדת הכלכלה כשהיא הכינה את חוק זכות יוצרים.
לאה ורון: בראשותו של חבר הכנסת כחלון.
אתי בנדלר: זה היה ב-2006, נדמה לי, משהו כזה.
נעמה דניאל: אני מציעה אולי לתת למשרדים שמתנגדים לשימוש מסחרי, להסביר למה הם מתנגדים.
אתי בנדלר: איזה משרדים מתנגדים לשימוש מסחרי?
נעמה דניאל: צה"ל והמשטרה, אני חושבת.
נעמה דניאל: המשטרה לא מתנגדת?
רפ"ק דרור קלייטמן: לא.
רפ"ק דרור קלייטמן: המשטרה, מה שמעניין אותה זה שליטה על איזה תצלומים ייצאו.
קריאה: אבל זה קיים בכל מקרה.
מאיר שטרית: זה ברור.
מאיר שטרית: תמונות שאתם חושבים שיש בהן פגיעה, אל תשימו אותן באתר.
קריאה: אם זה תמונות מחקירות?
רפ"ק דרור קלייטמן: השאלה - כשיש לנו את חוק זכות יוצרים, יבוא אדם ויגיד: גם חופש המידע, גם זכות יוצרים, תנו לי תמונה.
מאיר שטרית: אם העמדה של הממשלה היא שצריך רישיון, אתם יכולים להחליט איזה תמונות עולות לאתר.
רפ"ק דרור קלייטמן: לכן רצינו רישיון.
מאיר שטרית: לזה אין לכם התנגדות.
רפ"ק דרור קלייטמן: ברגע שיש רישיון – ברישיון זה מה שאנחנו רוצים.
רפ"ק דרור קלייטמן: אנחנו רוצים שתהיה לנו שליטה על התמונות שיוצאות, אחרת יהיה מצב שאדם יבוא וידרוש תמונה, יגיד כמו שנאמר: המשטרה צילמה אותה – צילמה אותה; זכות יוצרים, שחררתם אותה, אז אני רוצה את התמונה.
דן אור-חוף: לכן הוצע שהצעת החוק הזאת תיעשה מבלי לפגוע בהוראות כל חוק אחר.
מאיר שטרית: ניסחו את נוסח החוק שהגשנו לוועדה.
דן אור-חוף: אם יש בעיה עם חוק אחר לשחרר תמונה, לא יקרה כלום, התמונה לא תשתחרר.
קריאה: זה פוגע בדברים שאתה רוצה לשמור עליהם.
מאיר שטרית: הוא אומר שאסור לעשות את זה.
מאיר שטרית: לפי מה שהוא אומר – שכתוב "בניגוד לכל דין" – זאת אומרת אתם לא יכולים לשים את התמונות האלה שהן חסויות, באתר.
רפ"ק דרור קלייטמן: שוב, לא כל דבר חסוי.
רפ"ק דרור קלייטמן: היום, חסוי זה רק מה שיש עליו חיסיון.
רפ"ק דרור קלייטמן: לא על הכול שמים חיסיון.
רפ"ק דרור קלייטמן: יש במשטרה עניינים של צנעת הפרט.
קריאה: הגנת הפרטיות.
יהונתן קלינגר: יש הגנות אחרות, אז גם אם יהיה לי רישיון, אני לא אוכל לפרסם את התמונה.
אתי בנדלר: סליחה, אתה יכול להעביר לוועדה בבקשה את רשימת ההסתייגויות שלכם לגבי השימוש בתמונות של המשטרה?
רפ"ק דרור קלייטמן: לא, זה לא עניין של רשימה.
רפ"ק דרור קלייטמן: זה עניין של איזה תמונות יהיו מפורסמות – רק תמונות שאנחנו הסכמנו.
אתי בנדלר: תכתוב איזה תמונות אתם לא מוכנים שיפורסמו – למשל, תמונות שמשמשות לצורכי חקירה, תמונות שעלולות לפגוע בפרטיותו של אדם, וכך הלאה.
אורי רוזנווקס: זה עורכי-דין הרי מפיצים בכל מקרה.
רפ"ק דרור קלייטמן: אם אנחנו נותנים רשימה, אנחנו בעצם מגבילים את עצמנו.
רפ"ק דרור קלייטמן: אנחנו אומרים - מלכתחילה, אנחנו רוצים להיות אלה שנחליט איזה תמונות יהיו באתרים.
רפ"ק דרור קלייטמן: אנחנו לא צריכים בשביל זה לתת רשימות, אנחנו נחליט איזה תמונות מתפרסמות.
מאיר שטרית: אם כי אני לא יכול להבין איך מחדר חקירות של המשטרה מגיע צילום וידאו – לא תמונה – של נמרודי אוכל את הפתק.
קריאה: זה עבר באתר המשטרה, קיבל אישור.
מאיר שטרית: אתה יכול להסביר לי את זה?
אורי רוזנווקס: או לחיאני נעצר בשבע בבוקר.
דלית קן-דרור: שמי דלית מהקליניקה למשפט וטכנולוגיה באוניברסיטת חיפה.
דלית קן-דרור: רציתי להעיר מספר הערות לגבי הדיון שהתקיים כאן בינתיים בוועדה.
דלית קן-דרור: קודם כול, היתרון שקיים בחוק, כפי שגם צוין כאן, זה אחידות בין המשרדים.
דלית קן-דרור: זה לא רק אחידות, זה גם בהירות לאזרח מה מותר לו לעשות ומה אסור לו לעשות, כי אזרח מן השורה לא ישב ויקרא רישיון ורישיון.
דלית קן-דרור: כמה מכם קראו רישיון תוכנה למשל שאנחנו מאשרים תמיד?
יהונתן קלינגר: אלה שכותבים אותה - - -
דלית קן-דרור: לא רבים מאתנו, יהונתן, אתה יודע שרק אלה שיושבים וקוראים את זה באמת, אף אחד לא קורא את הרישיונות האלה.
דלית קן-דרור: צריך אחידות.
דלית קן-דרור: היתרון השני בחוק לעומת רישיונות זה הרציפות, כלומר שיהיה רצף ולא כל פעם כששר חדש ייכנס, תהיה מדיניות שונה.
דלית קן-דרור: עם זאת, למשל הממשל הפדרלי, כפי שחבר הכנסת שטרית ציין כאן, באמת אין לו זכויות יוצרים על הדברים שהוא מפרסם, ולכן הוא מפרסם את זה חופשי, אבל ממשלות אחרות בעולם גם אימצו רישיון שימוש אחיד לאתרים מסוימים, חלקן אימצו גם רישיון שמתאים לויקיפדיה – cc-by או cc-by-sa – ולכן אני חושבת שאפשר ללכת לכיוון של רישיונות, עדיף ללכת לכיוון של חוק לשם האחידות ולשם הרציפות והבהירות למשתמש הקצה.
דלית קן-דרור: אני רוצה לציין לגבי הדברים שנאמרו כאן על-ידי המשרדים השונים.
דלית קן-דרור: יש חוקים נוספים שניתן לטפל בהם - למשל, חוק העונשין, עבירות של סוביודיצה, עבירות של צנזורה וגם הגנת הפרטיות.
דלית קן-דרור: ניתן לטפל בכל הדברים, ואף פעם לא ביקשנו גם לראות תצלומים מתיקי חקירות של המשטרה כי זו לא הכוונה בחקיקה הזאת, אבל אפשר לטפל בזה בחוקים אחרים, זה לא צריך להיות בתוך חוק זכות היוצרים.
דלית קן-דרור: לסיום, אני רוצה להזכיר שכל העולם צועד לכיוון של Open Access, ולמשל בתחילת מרס יש שבוע של החינוך הפתוח בעולם, Open Education, מה-5 עד ה-10 במרס.
דלית קן-דרור: ישראל לא שם.
דלית קן-דרור: ישראל פשוט לא שם, אנחנו לא משחררים את החומרים, וחבל.
תומר אשור: אני יכול להזכיר שעמדת משרד המשפטים בישיבות הקודמות היתה שמדינת ישראל לא תבעה אף פעם על זכויות יוצרים.
תומר אשור: לא משנה מי הפר ולמה ובאיזה אופן, אף פעם מדינת ישראל לא תבעה על זכויות יוצרים, והובן מהדברים שהיא גם לא מתכוונת להשתמש בזכות היוצרים.
תומר אשור: ושוב, אנחנו מסכימים.
תומר אשור: עבירות – יש את הדין הפלילי.
תומר אשור: אני לא עורך-דין, אני לא יודע להגיד מלים כמו "סוביודיצה" – אני יודע מה זה, אבל אנחנו מסכימים, אנחנו רוצים את האפשרות להשתמש בתוכן.
תומר אשור: מדינת ישראל לא אוכפת את זכויות היוצרים שלה, משרדי הממשלה לא משחררים את החומרים.
מאיר שטרית: אני שמח על קיום הדיון כי רציתי שהיושב-ראש יבין מה עומד על השולחן, ואני חושב שהבנת – אתה מבין מהר – אין לי שום בעיה, אתה מבין מה עומד על השולחן, ונראה לי שפשוט הממשלה פה נוהגת בצורה לא הגיונית, לא חכמה מזווית הראייה שלה כממשלה.
מאיר שטרית: אני אומנם לא באופוזיציה אבל אני שייך לאותה ממשלה, הממשלה היא גם שלי.
מאיר שטרית: אני שייך לאותה מדינה ואני חושב שזה אינטרס של המדינה שהחומרים ישוחררו לכלל הציבור.
מאיר שטרית: ככה אגב ראש הממשלה אמר במליאה – כשהנושא עלה הוא במקרה נכח במליאה והוא תמך בזה, לכן בסופו של דבר הקואליציה תמכה בזה.
מאיר שטרית: ככה הכנסת החליטה פה אחד, בדיון במליאה החליטו לאשר את העניין הזה – אז פתאום מישהו, משנה לו משהו, רצים לוועדת שרים לחקיקה, רוצים לבטל את החוק.
מאיר שטרית: אני לא מכיר התנהגות כזאת.
מאיר שטרית: אני לא זוכר אף פעם – והייתי מספיק שנים בראש ועדת שרים לחקיקה וחבר הממשלה עשר שנים – אני לא זוכר דבר כזה מעולם.
מאיר שטרית: מעולם.
מאיר שטרית: לא זוכר דבר כזה.
מאיר שטרית: אני הרי לא משנה שום עיקרון בחוק, עוד לא שינינו כלום.
מאיר שטרית: מה הבהלה?
מאיר שטרית: דנו בסך הכול, עוד לא הבאנו שום דבר.
מאיר שטרית: לדעתי, הממשלה כנראה חששה שמא חלילה אתה תלקה בליברליות כלשהי כראש ועדה, יגידו לך לא לאשר.
מאיר שטרית: אני, אם הייתי חבר כנסת מהקואליציה – הייתי מצפצף על הממשלה, כבר עשיתי את זה לא פעם אחת גם כשהייתי בקואליציה, מצפצף על הממשלה ועושה מה שנכון.
מאיר שטרית: זה פשוט נשמע לי אנטיתזה למה שהמדינה צריכה.
מאיר שטרית: בואו נלמד מאחרים.
מאיר שטרית: הרי יש מדינות רבות בעולם שכל החומרים שלהן – לא רק תמונות; תמונות, טקסטים, הכול, הכול משוחרר.
אורי רוזנווקס: סרטים.
מאיר שטרית: הכול, הכול משוחרר.
מאיר שטרית: חבל.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון מס' 52)(איסור תשלום והפסד הטבה בשל ביטול הסכם למתן שירותי רדיו טלפון נייד), התשע"ב-2011.
כרמל שאמה-הכהן: החוק הוא בעצם תיקון קצר.
כרמל שאמה-הכהן: בהכנה לקריאה ראשונה סיימנו את הטיפול בנושא ביטול הקנסות ויש רק לקבוע את המועדים ממתי זה חל ועל מי.
כרמל שאמה-הכהן: נגענו בנקודה של ציוד קצה והגדרה של מנוי.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל בנושא התאריכים.
כרמל שאמה-הכהן: למי יש לומר משהו בעניין התחילה של החוק.
טל רוזנפלד: אני מהלשכה המשפטית במשרד התקשורת.
טל רוזנפלד: אמרנו גם בישיבה הראשונה ואני חושבת שהיתה על זה הסכמה בוועדה, אנחנו חושבים שזה צריך לחול על מנויים שמתקשרים מעכשיו.
טל רוזנפלד: כלומר, מי שמתקשר עכשיו אפס אחוז בלי קנסות ועל מנויים שכבר התקשרו בעבר זה יהיה 8% כפי שזה היום.
טל רוזנפלד: בהסכמים קיימים זה יהיה 8%.
טל רוזנפלד: לעניין התחילה, מה שתחליט הוועדה.
טל רוזנפלד: מבחינתנו התחילה יכולה להיות מיום הפרסום.
כרמל שאמה-הכהן: האם כשהורדנו בשעתו ל-8% בהצעת החוק הממשלתית גם החלנו את זה מפרסום החוק?
כרמל שאמה-הכהן: או שזה חל גם על מנויים שהתקשרו לפני כן?
טל רוזנפלד: אתה מתייחסת לרט"נים או לכלל?
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנחנו מורידים מ-8% ל-0%.
טל רוזנפלד: כשהחלטנו שזה יהיה 8% החלטנו שזה יהיה גם על הסכמים קיימים.
טל רוזנפלד: כשהחלטנו על כלל השוק החלטנו שעל כלל השוק זה יהיה 8% על הסכמים קיימים ובלי קנסות על מנויים חדשים.
כרמל שאמה-הכהן: מתי החלטנו את זה?
טל רוזנפלד: כשעשינו את ההחלטה על כלל השוק ולא על שוק הרט"ן, אז הוחלט שזה יהיה 0%.
כרמל שאמה-הכהן: מתי עשינו על בעלי רישיון?
אלקנה אפרתי: בתיקון 50 נקבעו שינויים לגבי קנסות יציאה בשאר הענפים.
כרמל שאמה-הכהן: אה, לא בסלולאר.
כרמל שאמה-הכהן: מתי היה התיקון של "יס" ו"הוט"?
כרמל שאמה-הכהן: מתי זה נכנס לפועל?
כרמל שאמה-הכהן: מתי התחיל 0 ב"יס" וב"הוט"?
טל רוזנפלד: זה עבר באוגוסט והתחילה היתה 3 חודשים ק דימה אז זה נכנס בנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו מחברות הסלולאר יש מה לומר?
יהל בן-נר: אנחנו מבקשים שיתנו לנו זמן סביר להיערך לזה מבחינת המערכות.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו כבר על זמן היערכות.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן היערכות?
יהל בן-נר: אנחנו מדברים על חודש וחצי בערך.
לאה ורון: אתם מדברים על היערכות של חודש וחצי מהיום?
כרמל שאמה-הכהן: עד 1 באפריל, זה יותר מחודש וחצי.
דנה נויפלד: זה בדומה למה שהיה בפעם הקודמת.
אלקנה אפרתי: בתיקון שנעשה במסגרת חוק ההסדרים אכן נקבעה שהתחולה תהיה רטרוספקטיבית אבל ניתן לחברות זמן להיערך.
אלקנה אפרתי: נקבע שהוראות שיחולו לגבי מנוי שביטל מיום 1.2.2011.
אלקנה אפרתי: כלומר, ניתן איזה זמן נוסף להיערכות.
דורי ציקו: אני מחברת סלקום.
דורי ציקו: רק לנקודת המועד שממנו זה יחול.
דורי ציקו: האם זה יחול על מנויים קיימים?
דורי ציקו: האם זה יהיה מהמועד של "הוט" ו"יס" או רק קדימה.
דורי ציקו: אני רוצה להזכיר שההתערבות שהיתה רטרוספקטיבית במסגרת חוק ההסדרים, ההצדקה שהייעוץ המשפטי של הוועדה נתן היה שיש מקום להתערבות רטרוספקטיבית בגלל שמדובר בחסם מאוד משמעותי.
דורי ציקו: היו טיעונים שזאת התערבות מאוד בוטה אבל היא אפשרית במקרים מאוד קיצוניים.
כרמל שאמה-הכהן: אני נוטה להתערב רטרוספקטיבית אבל בצורה מוגבלת.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, לא על כל מי שקיים אלא באמת החל מנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: חברות "יס" ו"הוט" וחברות האינטרנט טענו שאנחנו מפלים בתוך ענף התקשורת, בינם לביניכם והבטחנו להם ליישר קו.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה התחיל מנובמבר אז נתחיל מנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: יש כאן שתי הגבלות.
כרמל שאמה-הכהן: אחד, זה יחול מנובמבר אבל רק החל מ-1.4.
כרמל שאמה-הכהן: הבנת?
דורי ציקו: לא הבנתי כי זה לא משנה כלום כי זה מנובמבר אז זה מנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: יש לקוח שהתקשר איתך בנובמבר והוא רוצה להתנתק מחר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא עדיין יהיה ב-8%.
דורי ציקו: הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא משאיר לך הרבה אבל זה מיישר קו.
דורי ציקו: אז לעניין הזה לגבי אישור קו.
דורי ציקו: צריך לזכור שעל-פי זה יישור קו היה צריך לקבוע לגבי "הוט" ו"יס" התערבות מפברואר.
כרמל שאמה-הכהן: לא טענתם את זה.
דורי ציקו: אתם טענתם שאתם משווים.
דורי ציקו: אני רוצה רגע לדבר על הטיעון המשפטי.
כרמל שאמה-הכהן: הם טענו שהם מופלים, לא אתם.
כרמל שאמה-הכהן: הם טענו שאנחנו מפלים אותם לרעה.
דורי ציקו: לפי זה אנחנו הופלינו לרעה בזה שלא קבעתם אותם לפברואר.
כרמל שאמה-הכהן: הם טענו שהם מופלים לרעה ביחס אליכם.
כרמל שאמה-הכהן: אם אנחנו משחקים באותו ענף - - -
דורי ציקו: ואותנו הפליתם לרעה בפברואר.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה רוצה קיזוז?
דורי ציקו: אם אנחנו הולכים לכיוון הזה, אז אני חושב שצריך ללכת לכיוון יותר רחב.
דורי ציקו: אני רוצה לדבר על הטיעון המשפטי.
דורי ציקו: הטיעון המשפטי של הוועדה עצמה היה שהתערבות רטרוספקטיבית אפשרית במקרים מאוד מאוד קיצוניים, שהיו נכונים בתקופת קנסות היציאה הגבוהים יותר, כפי שטענה הוועדה.
דורי ציקו: ההתערבות הנוכחית, לבוא ולעשות התערבות רטרוספקטיבית, כשהקנסות הן 8%, שזה מה שהוועדה אמרה שהם לגיטימיים – יותר מזה, זה פחות ממה שהמשרד טען שהוא לגיטימי.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם הטיעון שלך הוא נכון, המידתיות פה שונה.
כרמל שאמה-הכהן: בעוד שהפריסה הרטרוספקטיבית אז היתה מלאה, על כל מי שקיים והתקשר בעבר, פה אנחנו שמים גבול שהוא לא רחוק, החל מנובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: זה בסך-הכול 3 חודשים אחורה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נותן לך היערכות.
כרמל שאמה-הכהן: בחודשיים הקרובים זה לא יחול.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתה מאבד פה?
כרמל שאמה-הכהן: בסך-ה כול לא הרבה.
דורי ציקו: זה סך-הכול 3 חודשים שבהם יש לקוחות שקיבלו איזו תכנית שכוללת תנאים מסוימים ומתערבים בהסכמים קיימים.
כרמל שאמה-הכהן: תרגיש את זה רק מאלה שירצו להתנתק.
כרמל שאמה-הכהן: שים לב, זה רק מאלה שיתנתקו ולא יתנתקו בחודשיים הקרובים.
דורי ציקו: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: לא נשאר לך הרבה.
דורי ציקו: נכון ועדיין מתערבים בהסכם קיים למרות שאין הצדקה מאוד רצינית לנושא.
דורי ציקו: אין הצדקה מאוד רצינית כי גם הכנסת – הכנסת טענה את זה לא אני.
דורי ציקו: זאת היתה הצעה של כבודו לעשות את ה-8%.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני הצעתי אפס.
כרמל שאמה-הכהן: אני אוציא לך את הפרוטוקול.
כרמל שאמה-הכהן: אני הצעתי אפס ואפילו היתה לי רביזיה על זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז הממשלה אמרה שאפס לא בא בחשבון ושזה אסון קולוסאלי.
כרמל שאמה-הכהן: מתי חזרתי לאפס?
כרמל שאמה-הכהן: כשראיתי שהממשלה תמכה בוועדת שרים לחקיקה בהצעת חוק אחרת.
דורי ציקו: מצד שני צריך לזכור שהמדינה רצתה 8%.
דורי ציקו: סליחה, הממשלה רצתה 10% ובהמלצתך, אחרי שהחליטו שזה לא יהיה אפס, החליטו על 8%.
דורי ציקו: כלומר, זה היה לגיטימי גם על-ידי המדינה.
דורי ציקו: המדינה אמרה ש-8% זה לגיטימי.
דורי ציקו: עכשיו אומרים שזה לא לגיטימי ורוצים פחות.
כרמל שאמה-הכהן: שמור את הקרדיט שלך לויכוח הבא על הגדרת מנוי, הוא הרבה יותר משמעותי מבחינתך.
דורי ציקו: יכול להיות ועדיין - - -
כרמל שאמה-הכהן: על מה אנחנו מתווכחים פה?
כרמל שאמה-הכהן: אם אני פורס את מספר המקרים שנופלים לגדר המתיחה שאנחנו עושים לאחור, אז המתיחה היא מאוד קלה ומאד מידתית ומאוד נכונה וגם משווה בין כל השחקנים בענף.
דורי ציקו: לגבי ההשוואה בין השחקנים בענף אני שמח שהמדינה רוצה להשוות בין שחקנים בענף.
כרמל שאמה-הכהן: איפה שתגיד לי שמפלים אתכם לרעה תראה שאני אעזור לך.
כרמל שאמה-הכהן: תבוא אלי עם דברים כאלה ביחס לשחקנים שאיתך באותו ענף.
דורי ציקו: ביחס לכלל השוק העסקי.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא כל השוק העסקי, ענף התקשורת.
דורי ציקו: למה?
כרמל שאמה-הכהן: כי ענף התקשורת הוא מיוחד בישראל.
דורי ציקו: מאוד מיוחד.
כרמל שאמה-הכהן: זה הולך ומשתנה.
דורי ציקו: נכון, הוא מאוד מיוחד, יש בו מיסים יותר גבוהים, יש בו עוד כל מיני דברים.
כרמל שאמה-הכהן: היו עיוותים אבל האיזון הולך ומשתנה ואני מסכים איתך ואנחנו רגישים גם לזה.
כרמל שאמה-הכהן: עובדה שאת ציוד הקצה אנחנו מורידים למחשבה מחדש בעקבות זעקותיכם.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה להעביר את זה פה היום ואין בעיה להעביר את זה במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אפילו ניתוק זיקה מלא.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואמרו שזאת עלות שלכם של מאות מיליונים והמצב הפיננסי שלכם מתחיל להיות כזה ואחר, אז נדברנו השר ואני לבצע מחשבה נוספת בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא יכול להגיד שלא קשובים אליכם לגמרי.
דורי ציקו: לא אמרתי שלא קשובים אלינו, חלילה.
מיטל בשארי: היא תגביר את השקיפות בין החברות, היא תגרום לחברות להילחם על הכיס של הצרכן.
מיטל בשארי: הזכרת עכשיו את הורדת ציוד הקצה שבעינינו הוא מהווה חסם אחרון.
כרמל שאמה-הכהן: גם מבחינתי.
מיטל בשארי: לכן חשוב להכליל אותו בהצעת החוק ה זאת, אם אפשר, כי הצעת החוק הזאת מורידה את כל החסמים למעט החסם על ציוד הקצה.
מיטל בשארי: לכן, כמו שאמר יושב הראש בדיון הקודם - - -
כרמל שאמה-הכהן: עד אתמול הייתי נחוש להעביר את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל היתה לי שיחה ארוכה עם שר התקשורת בנושא הזה ואני מאוד מחשיב את דעתו.
כרמל שאמה-הכהן: לא בהכרח כל מה שאתה חושב אתה צודק.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא שאנחנו חושבים שהנושא של ציוד קצה לא מצריך טיפול אבל בואו נעשה כרגע השהייה לראות איך השוק ממשיך לעכל את הרגולציה הכבדה שהופעלה על-ידי הכנסת ומשרד התקשורת על שוק הסלולאר והאחרים בתחום התקשורת ואז נבחן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים לתקן עיוותים וליצור עיוות אחר של קריסת החברות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו שמים לב ואין בעיה להריץ הצעת חוק בעוד חודש ולקדם אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באמת לא רוצים לסיים את זה היום מתוך רצון לבחון את הנושא בתשומת לב ובזהירות רבה.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא כל העניין.
כרמל שאמה-הכהן: השר הציג לי נתון שזה עלול לעלות לחברות מיליונים.
כרמל שאמה-הכהן: בסופו של דבר הן צריכות להרוויח כי הן מפרנסות עשרות אלפי עובדים וגם בעלי המניות שם יוזמים כדי להרוויח.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו אומרים שיש שינוי דרמטי בשנה האחרונה לטובת הצרכן ובכמה צעדים שהממשלה וועדת הכלכלה עשו.
כרמל שאמה-הכהן: יש מידתיות גם מצידנו.
כרמל שאמה-הכהן: הקצב לדעתי הוא עדיין מהיר מאוד של רגולציה וכבד מאוד אבל אנחנו לא ויתרנו על זה לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמשיך לדבר גם עם חברות הסלולאר וגם עם הממשלה ולמצוא פיתרון כי יש עיוות בנושא ציוד הקצה בזה אין ספק.
מיטל בשארי: חוסר השקיפות של החברות מתבטא בכך שהצרכנים אינם מודעים למה שהם משלמים על ציוד הקצה שלהן.
כרמל שאמה-הכהן: גם כשעושים דיאטה למישהו, אי-אפשר להוריד לו 30 קילו מהמשקל כי זה יזעזע אותו יותר מידי.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לעשות לאט לאט.
כרמל שאמה-הכהן: זאת המסקנה של השר ושלי מדיון עמוק וארוך שקיימנו בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה יחול על כל מי שהתקשר החל מה-1.11 וההוראה תיכנס לתוקף החל מ-1.4.
אלקנה אפרתי: כמובן 1.11.2011 כאשר ההוראה תיכנס לתוקף ב-1.4.
אלקנה אפרתי: נבהיר, מי שהתקשר לפני ה-1.11 יחולו עליו ההוראות, ה-8%, כפי שהם קיימים היום.
טל רוזנפלד: אנחנו חושבים שהנוסח היום לא מספיק חד אבל נחדד את זה.
כרמל שאמה-הכהן: הוסמכתם לתאם את הנוסח אבל הכוונה ברורה.
אלקנה אפרתי: שוב, חוזים שנחתמו החל ב-1.11.2011 יחול לגביהם הנושא של 0% אבל גם זה וגם מי שההסכמים שלו הם מקודם לכן, החל מה-1.4.2012.
טל רוזנפלד: וגם הסכמים חדשים?
כרמל שאמה-הכהן: הסכמים חדשים – ברור.
טל רוזנפלד: הצטרף אחרי 1.11?
כרמל שאמה-הכהן: הצטרף אחרי 1.11 ומנתק אחרי ה-1.4.
דנה נויפלד: יש שוני עכשיו בין ההסדר הזה לבין ההסדר הקיים לבין בעלי הרישיונות הקיימים שהם לא רט"ן.
טל רוזנפלד: אצלם כל ה סכם קיים הוא 8%.
כרמל שאמה-הכהן: אצל מי?
טל רוזנפלד: אצל כלל השוק שזה לא סלולאר.
טל רוזנפלד: כל הסכם קיים הוא 8%.
טל רוזנפלד: כאן אנחנו עושים אבחנה, אנחנו אומרים שהסכם קיים שנחתם לפני נובמבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, אצלם כל הסכם שנחתם מנובמבר זה כבר - - -
טל רוזנפלד: הסכם קיים שנחתם לפני הכניסה לתוקף של החוק.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי למה את מתכוונת.
דנה נויפלד: יש לנו שני הסדרים.
דנה נויפלד: מה שמטריד אותי זה שאנחנו יוצרים פה חוסר סימטריה.
דנה נויפלד: הכוונה של ההצעה של אדוני באה ליצור סימטריה, לא משנה מאיפה אתה בא, אותו דין יחול עליך.
דנה נויפלד: הדין שחל על בעלי הרישיונות הרגילים שאינם סלולאר, שזה החוק הקודם שעשית - - -
כרמל שאמה-הכהן: דברי איתי עברית.
דנה נויפלד: "הוט", "יס".
כרמל שאמה-הכהן: "הוט" זה לא אפס כרגע?
דנה נויפלד: זה אפס אבל אני מדברת על המעבר.
דנה נויפלד: לא על הדין לעולם ועד אלא מה שקרה בין מי שקיים לבין מי שיבוא.
דנה נויפלד: לפי ההצעה הקודמת, כמו שטל אמרה, שחל על כל בעלי הרישיונות חוץ מהסלולאר, היה מצב של מה קורה מרגע כניסתו של החוק.
דנה נויפלד: אז היתה הוראת מעבר שאמרה שהסכמים קיימים ממשיכים להיות 8% והדין החדש יחול - - -
נתי ביאליסטוק: לא, הדין החדש שחל במועד מאוחר יותר חל גם פה.
עדי קאהן-גונן: לא, הוא חל אחורה על 8% על הסדרים קיימים עד נובמבר.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל מי שנכנס ל"הוט" ול"יס" מנובמבר משלם אפס בעצם.
כרמל שאמה-הכהן: גם פה זה כך.
דנה נויפלד: עכשיו השאלה היא לגבי הקיימים.
כרמל שאמה-הכהן: רבותיי, אנחנו עוד לא מבחינים בין חדשים לישנים אלא ממתי הם הצטרפו.
דנה נויפלד: יפה.
דנה נויפלד: מה קורה לגבי הקיימים?
דנה נויפלד: זה מה שאני מנסה להבין.
דנה נויפלד: אנחנו מנסים לעשות פה יישור קו, נכון?
טל רוזנפלד: לפי מה שאני מבינה את כוונת היושב ראש, אז כל מי או שהתקשר מנובמבר או יתקשר עד אפריל, אם הוא יבקש להפר את ההתחייבות באפריל הוא - - -
דנה נויפלד: זה לא המצב לגבי האחרים.
טל רוזנפלד: סליחה, זה גם אפילו לא מדויק מה שאמרנו עד עכשיו.
טל רוזנפלד: החוק נכנס לתוקף באוגוסט.
טל רוזנפלד: אמרו שמי שמתקשר בהסכם חדש מאוגוסט זה אפס אחוז ואין לו שום התחייבות.
טל רוזנפלד: לעניין מנויים קיימים, אז מנובמבר זה יהיה 8%.
טל רוזנפלד: זה מה שאמרו.
טל רוזנפלד: כלומר, אם אתה רוצה באמת ללכת עליכם אז זה אוגוסט.
טל רוזנפלד: אנחנו לא חושבים שזה נכון.
טל רוזנפלד: אנחנו חושבים - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אל תציעו משהו שהוא לא נכון.
טל רוזנפלד: לא, אנחנו חושבים שזה צריך להיות אותו הסדר שהיה שם.
טל רוזנפלד: הסדר קיים שנחתם עד עכשיו, לא משנה אם זה בנובמבר או בפברואר – הסדר קיים זה יהיה 8%.
טל רוזנפלד: לא דיברנו על זה אבל לדעתי התחילה יכולה להיות גם לפני אפריל.
טל רוזנפלד: התחילה יכולה להיות ממרץ.
טל רוזנפלד: מי שירצה לבטל ויש לו כבר הסכם קיים, יצטרך לשלם 8%.
טל רוזנפלד: מי שיתקשר מאותו מועד, נניח מה-1.3 לא משלם יותר קנס בכלל.
עדי קאהן-גונן: השאלה האם זה זמן היערכות שמספק אותם.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אנחנו נתנו להם מצד אחד זמן היערכות סביר ביותר ומצד שני אנחנו ניישר את הקו של נובמבר.
עדי קהאן-גונן: היום אין התחייבויות בכל ההתקשרויות.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין התחייבויות אז מה הבעיה?
עדי קהאן-גונן: היום אין התחייבויות.
כרמל שאמה-הכהן: היום כשלקוח מתקשר יש עדיין התחייבויות?
דורי צ'יקו: במגזרים מסוימים, זה בעיקר בשוק של העסקים הקטנים.
נתי ביאליסטוק: אדוני, אם אתה רוצה לעשות משהו שהוא קוהרנטי לדברים האחרים אז לבוא ולקבוע שכל מי שהתקשר עם החברות מנובמבר, יחול עליו העניין של 8% עד מועד תחילת החוק.
נתי ביאליסטוק: כל מי שהתחיל ממועד תחילת החוק להתקשר עם החברות, לא יחול עליו שום קנס.
נתי ביאליסטוק: אם אתה רוצה לתת איזה זמן היערכות של ביטול אחורה, אז המועד של אפריל נראה בסדר.
אלקנה אפרתי: נובמבר לא רלוונטי כי זה בכל מקרה 8%.
נתי ביאליסטוק: שזה יישאר ועד אפריל הם יוכלו להתארגן ל-8%.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין, לא שכנעתם אותי.
נתי ביאליסטוק: לא ניסיתי.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאתה צריך לעשות, אין לך ברירה אחרת.
נתי ביאליסטוק: קודם כל, אני חי בשלום עם כל האפשרויות שהועלו פה.
נתי ביאליסטוק: ניסית לעשות סדר ואמרת: בנובמבר 2011 נכנס לתוקף חוק שהחיל על כל יתר השחקנים בענף התקשורת למעט הרט"ן, אפס קנסות יציאה ממועד וזה והלאה.
עדי קהאן-גונן: הירידה לאפס התחילה באוגוסט.
עדי קהאן-גונן: בנובמבר התחיל ה-8%.
נתי ביאליסטוק: לכל אלה שלא היה להם כלום קודם.
נתי ביאליסטוק: המצב היה שזה יכול להיות 20% או 50%.
כרמל שאמה-הכהן: מתחיל התחיל אפס?
עדי קהאן-גונן: באוגוסט.
נתי ביאליסטוק: למנויים חדשים.
אלקנה אפרתי: אני אקריא את מה שהוחלט שם: "הוראות סעיף 51ד לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה" – זאת ההוראה שקובעת אפס.
דנה נויפלד: אתה צריך להתחיל לקרוא מפה.
אלקנה אפרתי: "הוראות סעיפים 51ד ו-51 ה' לחוק העיקרי כנוסחן בסעיף 3 לחוק זה יחולו לגבי מנוי שהתקשר בהסכם התקשרות כאמור באותם סעיפים ביום תחילתו של חוק זה ואילך" – וזה ביטול הקנסות לחלוטין.
טל רוזנפלד: כלומר, 0% מאוגוסט.
אלקנה אפרתי: זה 0% מיום התחילה.
אלקנה אפרתי: היתה הוראה נוספת: "הוראות סעיף 51ד לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, יחולו מתום 3 חודשים מיום התחילה ואילך", שזה נובמבר, "גם לגבי מנוי שהתקשר בהסכם התקשרות לפני יום התחילה וביטל במהלך תקופת ההתחייבות את הסכם ההתקשרות כאמור.
אלקנה אפרתי: ואולם בעל רישיון או בעל רישיון רדיו טלפון נייד, לפי העניין, יהיה רשאי לגבות ממנוי כאמור תשלום או למנוע ממנו הטבה שהיה מקבל אלמלא הביטול, ובלבד ששיעורם הכולל אינו עולה על סכום התקרה", זה ה-8%.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה: מתי מתחיל פה ה-0.
אלקנה אפרתי: שם ההתחלה היתה מיום תחילת החוק לגבי חדשים ואחורה 8%.
אלקנה אפרתי: פה לא רלוונטי אחורה 8% כי זה כבר קיים.
אלקנה אפרתי: באוגוסט.
כרמל שאמה-הכהן: באוגוסט התחיל החוק.
דנה נויפלד: באוגוסט התחיל לגבי החדש, נובמבר לגבי הישנים – 8%.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה מאוזן מה שעשינו.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה בדיוק סימטריה אבל לא נמשוך אותם אחורה עד אוגוסט.
דנה נויפלד: בכל מקרה לא תמשוך אותם אחורה עד אוגוסט כי שם זה החדשים.
כרמל שאמה-הכהן: אז תעשה כמו שאמרנו:
כרמל שאמה-הכהן: 1.11 ותחילה מ-1.4.
טל רוזנפלד: אני שוב שואלת את השאלה רק כדי לחדד: אם אני מנויה חדשה ובאה להתקשר אז זה לא חל עלי אלא רק מאפריל?
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה חל עליך.
נתי ביאליסטוק: לגבי מנויים חדשים מיידית אפס.
דנה נויפלד: היתה לנו שאלה של היערכות וזה עד אפריל וזה לא קשור, זה בין אם לחדשים ובין אם לקיימים.
דנה נויפלד: החוק נכנס לתוקפו, לבקשתם, מה-1 לאפריל.
דנה נויפלד: מ-1 לאפריל, שזה יום התחילה, הסכמים חדשים הם אפס אחוז.
דנה נויפלד: לגבי אחורה זה יהיה 8%.
עדי קהאן-גונן: לא.
עדי קהאן-גונן: מנובמבר עד אפריל הוא רוצה שזה יהיה - - -
אלקנה אפרתי: לא, יש פה מועד ביניים.
כרמל שאמה-הכהן: החל מ-1 לאפריל, מי שהתקשר מ-1.11 ישלם 0%.
כרמל שאמה-הכהן: זה בעברית פשוטה.
אלקנה אפרתי: וזה חל גם על מי שמתקשר מיום פרסומו של החוק ואילך.
עדי קהאן-גונן: ומעמדו של מי שהתקשר בנובמבר ומי שהתקשר היום הוא זהה.
דנה נויפלד: אנחנו לא עושים שוויון.
דנה נויפלד: כי אצלם לא היה 0% לאחור.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא קשור לאחור, זה ממתי הם עם 0%.
כרמל שאמה-הכהן: ממתי משחקים עם התנאי הזה של 0%?
כרמל שאמה-הכהן: לאחור או לא, זה יחסיות.
נתי ביאליסטוק: אם אתה רוצה לעשות את הדברים קוהרנטיים אחד לאחד, אתה צריך לבוא ולומר - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, כי אם החקיקה הזאת היתה נמשכת והיו פה ויכוחים והתנגדויות אז יכולנו להגיע להכרעה גם בעוד שנה אז איפה שוויון אם בעוד שנה אפס?
כרמל שאמה-הכהן: הצהרנו אז בוועדה שניישר קו והודענו את זה.
דנה נויפלד: עם כל הכבוד, הם אמורים לפעול לפי המצב החוקי.
דנה נויפלד: המצב החוקי כשהם פעלו היה שונה כי רק עכשיו אנחנו מתקנים את החוק.
דנה נויפלד: לכן, לבוא ולהגיד שהם היו צריכים לדעת מראש שהחקיקה אולי תעבור בעוד 6 חודשים, יש בזה משהו שהוא לא תמיד תואם את המציאות, הכוונות ובסוף הביצוע.
דנה נויפלד: לכן הם לא היו אמורים להתכונן לזה.
כרמל שאמה-הכהן: אמרנו את זה באופן גלוי שלא כל מה שאנחנו אומרים קורה בסוף, אבל אמרנו את זה ולא הסתרנו את זה.