GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: מדחס.
אבישי פדהצור: יש פריטים אחרים שמשמשים אותנו שלא נמנים על השלושה סוגים האלה.
אבישי פדהצור: ממילא לגביהם אין תעודת סוג, אבל יש אמות מידה מקצועיות אחרות שקובעות את המסוגלות שלהם להגשים את התכלית שלהם בצורה בטוחה.
אבישי פדהצור: אנחנו אומרים פה שלגבי פריט שיש לו תעודת סוג יש שני יסודות, קודם כל שבפריט לא נעשו שינויים ששינו אותו מתעודת הסוג או תעודת סוג תוספת, שזה סוגים של אישורים של היצרן או של הרשות המרשיינת המאשרת אותו.
אבישי פדהצור: לא די בכך שהמטוס מתאים לתעודת הסוג שלו וכו' ושלא נעשו בו השינויים המורשים, אלא שבנוסף יש מבחן מהותי שאומר שהכלי גם אמור להיות מתאים להפעלה אווירית בטוחה.
אבישי פדהצור: זה עוד נדבך,עוד תנאי שנוסף על ההגדרה או על דרישות השירות האווירי.
אבישי פדהצור: לפעמים כלי טיס יכול להתאים לחלוטין לתעודת הסוג שלו, אבל מטעמים מקצועיים כאלה או אחרים להיות מסוכן על אף התאמתו, כמו למשל אם ישנה תקלה וכו'.
אבישי פדהצור: ההגדרה הזאת היא לא המצאה שלנו במובן הזה שנסמכנו פה על הגויים ומצאנו טעם וצדק בהגדרה שלהם.
אבישי פדהצור: זה מבוסס על ההגדרה של airworthy, מכשיר אווירי, נספח 6 לאמנה.
אבישי פדהצור: בגדול, בתמצית, airworthy – the status of an aircraft engine propeller or part when it conforms it's approved design and is in a condition for safe operation.
אבישי פדהצור: גם אצלם יש את הנושא של ה-design, מה שקראנו תכן, הסוג, וגם את הנושא של הפעלה אווירית בטוחה.
אבישי פדהצור: מבחן מהותי ומבחן צורני.
יצחק וקנין: עד כאן, רבותיי.
איתי עצמון: בהמשך לדברים שאמרת רציתי לשאול אם לגורמים שעוסקים בנושא ברור במה מדובר כאשר אומרים הפעלה אווירית בטוחה, מכיוון שיש פרמטרים מאוד ברורים של התאמה לתעודת סוג או לנתוני תכן.
איתי עצמון: השאלה האם כאשר אנחנו משלבים את ההגדרה הזאת בסעיפים האופרטיביים המהותיים בתקנות, ברור על מה מדובר כאשר כותבים הפעלה אווירית בטוחה.
שמואל קוזי: אם מתייחסים ליצרן דה פקטו, שהוא בעצם משפיע על התהליך והוא המדד, אז אין בעיה.
איתי עצמון: ברור לכם מה החובות שיוטלו עליכם כאשר מדברים על הפעלה אווירית בטוחה.
שמואל קוזי: מאוד חשובה ההבהרה שהבהיר אמיר.
שמואל קוזי: אם הוא מדבר על היצרן כאותו גוף שעליו אנחנו מתייחסים, שהוא קובע את ה-performance, את הביצועים של הפלטפורמה, אז זה מקובל בהחלט.
עודד אילני: הייתי רוצה להוסיף.
עודד אילני: היצרן מפרסם את מה שנקרא approved data.
עודד אילני: הדבר הזה לא בא לידי ביטוי בהגדרות.
רננה שחר: זה במידע תחזוקתי כמשמעותו.
רננה שחר: זה בהגדרה של מידע תחזוקתי שעוד לא הגענו אליה.
רננה שחר: היא ההגדרה של approved data.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (1) ו-(2) בהגדרת כשירות אווירית.
יצחק וקנין: מי בעד, רבותי, מי נגד?
אבישי פדהצור: "מידע תחזוקתי" – כמשמעותו בתקנה 28; תקנה 28 היא תקנה ארוכה ומפורטת, מגדירה לנו מה נכלל בתוך מידע תחזוקתי.
אבישי פדהצור: נידרש אליה כשנגיע אליה.
אבישי פדהצור: "מכון בדק גדול" – מכון בדק המורשה לבצע פעולות בדק גם בכלי טיס גדול; יש לנו הגדרה שאנחנו נראה אותה.
אבישי פדהצור: המבחן שבחרנו כאן זה גודל כלי הטיס.
אבישי פדהצור: למרות שיש גם מבחנים אחרים זה מבחן מקובל, זה מבחן מאפיין.
אבישי פדהצור: זה המבחן שבחרנו.
אבישי פדהצור: "מכון בדק קטן" – מכון בדק שאינו מכון בדק גדול; "ממונה על התחזוקה" – מי שמונה מטעם בעל רישיון כמנהל מכון הבדק לפי תקנה 18(א)(2); תקנה 18 לתקנות המוצעות עוסקת בהנהלה וקובעת נהלי תפקיד שניתן למנותם להנהלת מכון הבדק.
אבישי פדהצור: בתקנה הזאת לכשנגיע אליה על שינוייה יש היערכות, יש התייחסות לתפקיד, לאחריות, למגבלות, לכשירויות.
אבישי פדהצור: פה זאת רק ההגדרה.
אברהם מיכאלי: מי שמונה מטעם בעל רישיון.
אברהם מיכאלי: איזה רישיון?
אבישי פדהצור: של מכון בדק.
אבישי פדהצור: הואיל ואנחנו עוסקים בתקנות מכוני הבדק, כל ההתייחסות פה היא לרישיון – נראה את זה גם בהמשך – מכון בדק.
אבישי פדהצור: ממילא בעל הרישיון או מבקש רישיון בכל מקום שמוזכר פה משהו בהקשר של רישיון - אלא אם נאמר במפורש אחרת - זה בעל רישיון מכון בדק.
איתי עצמון: יש בהמשך הגדרה של רישיון.
דוד בן ארי: אם אתה מגיע למכון בדק שמבקש את הרישיון, עדיין אין לו מנהל של מכון בדק לפי הרישיון.
אבישי פדהצור: זה נכון, אבל ברור שבשלב הרישיון שבו אתה מגיש את הרשימה לאישור המנהל זו עדיין הצעה למינוי, להבנתי.
אבישי פדהצור: זאת הפרשנות שאני הייתי נוקט בה.
אבישי פדהצור: אפשר להכניס פה שונות לעניין מבקש רישיון, אבל לדעתי זאת פרשנות סבירה שבהקשר של בקשת רישיון הממונה על התחזוקה או מי שמונה מטעם בעל הרישיון עדיין לא קיבל את הרישיון בשלב הבקשה, לכן הוא עוד לא מונה על ידו.
אבישי פדהצור: מצד שני, הואיל וזה רק במסמכי בקשת הרישיון והמנהל צריך לאשר את המינוי הזה, הוא עדיין לא מונה דה פקטו.
אבישי פדהצור: יש פה איזה שהוא פיתול משפטי לוגי שיש ממנו מוצא.
רננה שחר: יכול להיות שיש פה טעות סופר.
דוד בן ארי: הוא ממונה על התחזוקה.
איתי עצמון: השאלה אם לא כדאי בכל זאת לשנות קצת את הנוסח בעקבות ההערה?
איתי עצמון: הייתה כאן הערה לגבי מי שמונה מטעם בעל רישיון כמנהל.
רננה שחר: על הממונה על התחזוקה מתחילות חובות בשלב שלמכון הבדק כבר יש רישיון, לכן אין צורך להגדיר את הממונה על התחזוקה לפני כן, בשלב שהוא רק בשלב הבקשה.
רננה שחר: כל החובות שיש בתוך התקנות הן רק מעת שיש רישיון.
יצחק וקנין: היה לכם איזה תיקון שאתם.
קריאה: מדובר על המנהל.
אבישי פדהצור: יש איזו טעות סופר שנפלה.
אבישי פדהצור: כתוב ממונה על התחזוקה – מי שמונה מטעם בעל רישיון למנהל מכון הבדק..
אבישי פדהצור: ברור שזו טעות, זה צריך להיות מי שמונה מטעם בעל רישיון לממונה על התחזוקה.
רננה שחר: לפי תקנה 18(א)(2).
עופר גלבוע: לגבי הגדרת מכון בדק גדול.
עופר גלבוע: כתוב פה: "לבצע פעולות בדק גם בכלי טיס גדול".
עופר גלבוע: כמו שנאמר כאן, ישנה אפשרות לאבחנה אחרת שלדעתי גם רלוונטית, שזה סוג הפעולה.
עופר גלבוע: יש ביום יום פעולות בדק יום-יומיות פשוטות שמבוצעות על מטוסים גדולים, כאשר גודל המטוס לא רלוונטי לפשטות הפעולה ולפשטות הארגון שיכול לבצע את הפעולה, דהיינו בלשון המקצועית או העממית זה תחזוקה קלה.
עופר גלבוע: אני חושב שצריך להגיד שמכון בדק גדול הוא מכון בדק שמורשה לבצע גם פעולות תחזוקה כבדה בכלי טיס גדול.
עופר גלבוע: צריך להוציא מכלל זה את התחזוקה הקלה.
יצחק וקנין: מה זה בא לרבות מה שאתה אומר?
עופר גלבוע: על-מנת לתחזק תחזוקה קלה של מטוסים כבדים לא צריך להית מכון בדק גדול, על כל מה שכרוך בכך.
רננה שחר: אולי נדבר על כל מה שכרוך בכך.
אבישי פדהצור: אני אסביר, אדוני, את עיקר המשמעויות להבדל בין מכון בדק גדול למכון בדק קטן.
אבישי פדהצור: עיקר המשמעות של הדבר הזה מגיע בתקנה שמדובר עליה ודובר עליה רבות, שזאת תקנה 18 שכרוכה בשאלה של מי מנהל ומי בעלי התפקיד במכון הבדק, כאשר שם יצרנו, בגלל השונות בגודל ובהיקפים של העבודה, שונות בין האיושים.
אבישי פדהצור: במכון בדק צריכים להיות בעלי תפקידים מסוימים במשרה מסוימת בתפקיד ניהולי, במכון בדק קטן בעלי התפקידים האלה יכולים להיות במשרות שונות ולעבוד לא באופן בלעדי.
אבישי פדהצור: האבחנה היא בהקשר של ההנהלה, היא לא בהקשר של המטלות, של העבודות או של ההגדרים שמותר למכוני הבדק האלה לבצע.
עופר גלבוע: זה נכון, אבל משום כך נדרשים שני ארגונים שונים.
עופר גלבוע: אני רוצה לתת דוגמה.
עופר גלבוע: התעשייה האווירית או יחידת הבדק של התעשייה האווירית היא בבירור מכון בדק גדול, מורכב, עם מאות עובדים, שיכול לעשות עבודות מורכבות.
יצחק וקנין: אנחנו מבינים.
יצחק וקנין: תתקדם למה שאתה רוצה.
עופר גלבוע: חברה קטנה כמו שלנו, עם שני מטוסים שצריכה לבצע את הפעולות הקטנות שלה, לא צריכה להחזיק את אותה הנהלה שנדרשת מארגון כמו.
יצחק וקנין: אני לא חושב שזאת הכוונה.
דוד בן ארי: אני חושב שאצלך זה אחר לגמרי, כי אתה פועל מטעם רישיון המפעיל שלך.
דוד בן ארי: אתה מקבל שירותי תחזוקה מתעשייה אווירית של קא"ל.
אבישי פדהצור: הוא לא מכון בדק.
עופר גלבוע: נכון לרגע זה, אבל אם אני רוצה להקים אצלי מכון בדק לתחזוקה קלה בלבד אני צריך להיכנס להגדרה של מכון בדק גדול.
שמואל קוזי: אני יכול להסביר למה אתה חייב.
שמואל קוזי: בוא ניקח את הפקודה הכי בסיסית שיש, שזה תדלוק המטוס.
שמואל קוזי: ברגע שאתה רק מוסמך על מכון בדק קטן אין לך מושג איך נראה מטוס גדול.
שמואל קוזי: יכול להיות שתוך כדי עבודה יקרה משהו באווירון ולא תבין מה אתה רואה.
שמואל קוזי: מהטעם הזה אתה לא יכול לטפל במשהו שהוא לא בהגדרה שלך.
עופר גלבוע: כמו שנאמר פה, ובצדק, ההיכרות הספציפית עם המטוסים זאת הפעולה שנדרשת מהאנשים שעובדים על המטוסים, מהאנשים שחותמים על המטוסים.
עופר גלבוע: על זה אני לא מערער.
עופר גלבוע: אני מדבר על המבנה הארגוני הנדרש.
עופר גלבוע: המבנה הארגוני הנדרש שלצורך זה יש את התקפות של האבחנה בין מכון בדק גדול למכון בדק קטן, צריך להיגזר ממורכבות הארגון, לא מסוג המטוס.
יצחק וקנין: כל המערכת של החקיקה פה התייחסה לגודל המטוס ולפרמטרים אחרים.
יצחק וקנין: בכל הנושאים כמעט הייתה התייחסות שונה בין מטוסים גדולים למטוסים קטנים.
יצחק וקנין: הדבר הזה ברור לחלוטין.
יצחק וקנין: אתה לא תיתן למכון בדק קטן לטפל בג'מבו.
עופר גלבוע: אנחנו פה צריכים ללכת אל העולם.
עופר גלבוע: בעולם תחזוקה קלה של מטוסים נעשית על ידי מכונים קטנים.
רננה שחר: אדוני מבלבל.
רננה שחר: המושג תחזוקה קלה איננו המושג הנכון.
רננה שחר: תחזוקה קלה איננה פעולת בדק בחוק וגם בתקנות.
רננה שחר: היא איננה מחייבת מכון בדק.
רננה שחר: היא מתבצעת הרבה פעמים על ידי טייסים וכו'.
רננה שחר: זה לא העניין.
רננה שחר: אולי מר גלבוע מדבר על אחזקת קו.
רננה שחר: יכול להיות שעל זה.
אברהם מיכאלי: על line maintenance.
רננה שחר: אנחנו רואים שיש לנו הגדרה.
יצחק וקנין: זה ל א מכון בדק, זאת פעולה שצריך לעשות אותה.
אבישי פדהצור: היא מתבצעת במכון.
רננה שחר: לגבי תחזוקת קו יש הסדרים מיוחדים, חלקם בתקנות האלו וחלקם יהיו בתקנות ההפעלה, כלומר תקנות שמאפשרות למפעיל האווירי.
קריאה: לתחזק.
רננה שחר: לא מאפשרות לו.
רננה שחר: מדובר בתקנות שיאפשרו למפעיל האווירי להתקשר לצורך ביצוע תחזוקת קו בחו"ל בהסדרים מיוחדים מכוח סעיף 172 לחוק.
רננה שחר: אנחנו עסוקים בגיבוש העניין הזה.
רננה שחר: לשאלה הספציפית אם בשביל תקנות מכוני הבדק צריך לשים את הגבול באופן אחר אנחנו איננו מסכימים.
רננה שחר: פרט לעניין של מבנה ההנהלה יש גם את העניין של אבטחת איכות.
אברהם מיכאלי: ובקרת איכות.
רננה שחר: במכון קטן ניתן לעשות מיקור חוץ לעניין הזה.
רננה שחר: בסוף, כאשר עושים גם פעולות קטנות צריך לשחרר את כל המטוס.
רננה שחר: המטוס הוא קטן או גדול.
רננה שחר: יש הבדל גדול בין מטוסים קטנים למטוסים גדולים.
קריאה: חייב מכון בדק מאושר.
אברהם מיכאלי: הוא לא אומר מכון בדק מאושר, הוא אומר מכון בדק קטן.
אברהם מיכאלי: הוא לא מבקש אישור לעשות עבודה בלי מכון בדק.
עופר גלבוע: בתחזוקת קו של שני מטוסים.
אברהם מיכאלי: הוא ירכוש שירותי בדק ממכון בדק גדול כאשר הוא יצטרך לעשות עבודה עד קטגוריה מסוימת.
אברהם מיכאלי: הוא יוכל להקים לעצמו מכון בדק קטן עם מבנה ארגוני מתאים למכון בדק קטן, בשביל לעשות את תחזוקת הקו שלו.
אברהם מיכאלי: אם תהיה לו תקלה מסוימת הוא ילך למכון בדק גדול.
רננה שחר: יש לי הצעה פרקטית, אדוני.
רננה שחר: כמו שגיורא אמר קודם, התקנות עמדו לעיון הציבור במשך שנה ומשהו.
רננה שחר: ההערה הזאת נשמעת פה פעם ראשונה היום בהקשר של ההקראה.
רננה שחר: אם חברת קא"ל רוצה, שתעביר נייר עמדה מסודר עם נימוקים ועם ההצעה שלה איפה לחתוך את הקו.
רננה שחר: אנחנו נבחן את זה ונראה.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על מידע תחזוקתי, מכון בדק גדול, מכון בדק קטן והממונה על התחזוקה.
יצחק וקנין: נצביע על כל עמוד 1.
קרן כהן סעד: רק שאלה לגבי ההגדרה של פעולת הבדק שמופיעה במכון בדק גדול.
קרן כהן סעד: ההגדרה בחוק היא לפעולות אחזקה.
איתי עצמון: הפוך.
אבישי פדהצור: פעולות בדק מוגדרות בחוק.
אבישי פדהצור: בתקנה נגדיר פעולת אחזקה.
אבישי פדהצור: תיכף נחדד אותה.
אבישי פדהצור: עדיין ההגדרה פה של מכון בדק היא לפעולות בדק.
יצחק וקנין: אני מצביע, כולל התיקון שהצעת בנוסח.
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד- פה אחד הסעיפים אושרו
אבישי פדהצור: "מנהל מכון בדק" – מי שמונה מטעם בעל רישיון כמנהל מכון הבדק לפי תקנה 18(א)(1); "עובדי מכון בדק" – לרבות מנהל מכון הבדק, ממלאי תפקידים נוספים בהנהלת מכון הבדק כאמור בתקנה 18 ובתקנה 19, וכל אדם הפועל מטעמו של בעל הרישיון בביצוע פעולות בדק, ובכלל זה לפי תקנה 21(ב);
איתי עצמון: כולל גורם חוץ.
אבישי פדהצור: כן, בהחלט.
יצחק וקנין: מה זה פ.א.ר?
אבישי פדהצור: זה ראשי תיבות של federal allegation relation.
אבישי פדהצור: אנחנו משתמשים בזה בהמשך.
אבישי פדהצור: "פ.א.ר.
אבישי פדהצור: " – תקנות התעופה הפדראליות של ארצות הברית של אמריקה, שעותק מהן מופקד לעיון הציבור במשרדי הרשות;
איתי עצמון: אני מבקש להעיר לעניין ההגדרה הזאת.
איתי עצמון: זאת הערה שעוברת כחוט השני לאורך התקנות המוצעות.
איתי עצמון: בכל מקום שישנה הפניה לתקנה מהתקנות האמריקניות, אני מציע, כדי באמת לאפשר נגישות מלאה לציבור, להפקיד לעיון הציבור ללא תשלום במשרדי הרשות את הנוסח של התקנות ולפרסם אותו ללא תשלום באתר האינטרנט של רשות התעופה האזרחית.
איתי עצמון: אני חושב שראוי, כדי לאפשר לציבור שמעוניין לדעת מה אומר החוק ככל ששואבים לתוך הדין הישראלי הוראות מהדין האמריקני, לאפשר לציבור נגישות מלאה לאותן הוראות.
קריאה: זה פתוח באתר האינטרנט של ה-FAA חופשי כל הזמן.
איתי עצמון: יש בכל זאת הוראות מקובלות שאנחנו משנים בחקיקה.
איתי עצמון: כדאי שזה ייאמר.
יצחק וקנין: רבותיי, ההערה לא גורעת, היא מוסיפה.
אבישי פדהצור: ההערה מקובלת.
אבישי פדהצור: זה נכון מה שאומרים חבריי שהגויים בארצות הברית הרבה יותר מסודרים מאיתנו כך שעל ידי הקשה בגוגל מגיעים לזה?
אבישי פדהצור: נוכח האחריות שלנו וכחלק מהתקנות שלנו אנחנו נשים את הקישור המתאים באתר רת"א.
איתי עצמון: ללא תשלום כמובן.
עודד אילני: אבל אתה מודה שהקישור יכול להיות לנוסח לא מעודכן.
איתי עצמון: נוסח מעודכן.
איתי עצמון: זאת הערה נכונה.
איתי עצמון: צריך לומר שנוסח מעודכן יופקד לעיון הציבור ויפורסם באינטרנט.
אבישי פדהצור: מקובל.
אבישי פדהצור: ככל שהאמריקנים מעדכנים את מה שמופיע אצלם בקישור שאנחנו מסתמכים עליו זה יופיע.
יצחק וקנין: אני מצביע על מנהל מכון, עובדי מכון ופ.א.ר.
אבישי פדהצור: "פעולת אחזקה" – פעולה בפריט הדרושה להבטחת הכשירות האווירית הנמשכת של הפריט, לרבות פעולות בדיקה, ביקורת, שיפוץ, תיקון, תחזוקה, שימור והחלפת חלקים, ולמעט שינוי ותחזוקה קלה, כהגדרתה בתקנה 125 לתקנות ההפעלה; הוער לנו שההגדרה הזאת היא ארוכה, מסורבלת וחוזרת למעשה בעיקרה על ההגדרה של פעולות בדק שמופיעה בחוק הטיס, לכן, אם זה מקובל, אנחנו מציעים שבמקום הרישא יבוא "פעולת אחזקה" – פעולת בדק, למעט שינוי.
קריאה: תהיה הגדרה אחת.
איתי עצמון: פעולת בדק בפריט?
אבישי פדהצור: פעולת בדק.
אבישי פדהצור: פעולת בדק בחוק הטיס.
אבישי פדהצור: .
יצחק וקנין: תקרא מה זה אומר בהגדרה.
אבישי פדהצור: פעולות בדק כהגדרתן בחוק הטיס – פעולות בכלי טיס, במנוע של כלי טיס, במדחף שלו, בציוד תעופתי הקשורות להבטחת הכשירות האווירית הנמשכת של כלי הטיס, לרבות פעולות בדיקה, ביקורת, שיפוץ, תיקון, תחזוקה, שימור, החלפת חלקים ושינוי, למעט תחזוקה קלה.
אבישי פדהצור: בשביל להגדיר פעולות אחזקה לצרכים שלנו אנחנו ממעטים את השינוי ואת התחזוקה.
רננה שחר: אתה עושה פעולת בדק בפריט.
דוד בן ארי: אתה מוציא את הנושא של השינוי?
אבישי פדהצור: כן.
דוד בן ארי: למה?
אבישי פדהצור: השינוי הוא עדיין פעולת בדק, הוא לא פעולת אחזקה.
דוד בן ארי: איפה יהיה מוגדר שאני רשאי לעשות את השינוי?
אבישי פדהצור: זאת שאלה אחרת.
אבישי פדהצור: המטרה של ההגדרה היא לומר שבכל מקום שבו אתה רואה שבשביל לבצע את מה שמכונה לפי התקנות פעולת אחזקה זה לא כולל שינוי.
אבישי פדהצור: במקום שבו יהיה כתוב פעולת בדק זה כן כולל שינוי.
אבישי פדהצור: ההסדרים, כפי שנראה בהמשך, בנויים בהתאם כי אנחנו יודעים שלא הרי פעולת בדק מסוג שינוי כאחזקה.
אבישי פדהצור: את זה יגידו אנשי מקצוע יותר טוב ממני.
אבישי פדהצור: פה אנחנו רק בשלב ההגדרות.
אבישי פדהצור: אנחנו מנסים לחדד את השונות הזאת על-מנת שבן אדם לא יבצע אחרי זה בטעות שינוי ויגיד שהוא היה בטוח שזאת הייתה פעולת אחזקה.
אבישי פדהצור: לצורך התקנות.
דוד בן ארי: איפה זה חוסם את היכולת שלי לבצע שינויים?
אברהם מיכאלי: אתה צריך לקבל הגדר מיוחד ואישור מיוחד כמכון בדק.
דוד בן ארי: אם אני מגיש היום בקשה לשינוי לפי 337..
דוד בן ארי: אם אתה מפריד את זה מנושא הפעולות של בדק, אז צריכה להיות הגדרה ספציפית שמתייחסת ליכולת שלי כמכון בדק לבצע את השינויים בהתאם לתהליך של להגיש לרת"א את האישור על השינוי.
יהודה גילאי: באופן כללי, מר בן-ארי, האבחנה בתקנות האלו נוגעת אך ורק לעניין תחזוקת קו.
יהודה גילאי: אנחנו מבקשים שבמסגרת תחזוקת קו יבוצעו פעולות תחזוקה בלבד, לא פעולות בדק.
יהודה גילאי: במסגרת תחזוקת קו לא יבוצעו שינויים.
עודד אילני: זה שינוי מזערי.
יהודה גילאי: לא.
יהודה גילאי: בדקנו את זה.
יהודה גילאי: אנחנו לא רוצים שבמסגרת תחזוקת קו יבוצעו שינויים.
יהודה גילאי: זאת האבחנה.
יהודה גילאי: כתבנו את זה ובדקנו את זה.
דוד בן ארי: האם במסגרת של מכון בדק זה מופיע?
יהודה גילאי: אין שום עניין.
יהודה גילאי: בכל תקנות מכון בדק..
אבישי פדהצור: אנחנו עדיין בהגדרות.
אבישי פדהצור: כשנגיע להוראות המהותיות של מה הוא קו, שם..
יהודה גילאי: האבחנה היחידה היא לעניין תחזוקת קו שבמסגרתה יבוצעו פעולות אחזקה ולא פעולות בדק.
אבישי פדהצור: במקרה וטעינו וכתבנו פעולת אחזקה במקום פעולת בדק אנחנו נתקן.
לאה ורון: מה ההגדרה שמוצעת עכשיו?
אבישי פדהצור: ההגרה שמוצעת עכשיו היא פעולת אחזקה – פעולת בדק בפריט, למעט שינוי.
דוד בן ארי: כשאתה מעיין ברוב התקנות כמעט ולא מופיע באף תקנה הנושא של פעולת אחזקה.
דוד בן ארי: ברוב המקומות מופיעות פעולות בדק.
דוד בן ארי: כדאי לשים לב לזה בהמשך כאשר אנחנו עוברים על כל התקנות.
אבישי פדהצור: כן, כי כמו שאמר אודי, המשמעות היחידה או העיקרית של זה היא כאשר אתה מבצע תחזוקת קו.
אבישי פדהצור: שם אנחנו מגבילים אותך רק לפעולת אחזקה ולא לפעולות בדק.
דוד בן ארי: למה נקרא פעולת תחזוקת קו?
אבישי פדהצור: אולי לא נמציא טרמינולוגיה.
אברהם מיכאלי: זה לא נכון תחזוקת קו.
אברהם מיכאלי: גם ביקורת, check זה עדיין פעולות בדק שמכון בדק יכול לעשות.
רננה שחר: אנחנו יודעים.
אברהם מיכאלי: זאת לא תחזוקת קו.
יהודה גילאי: אבל ב-line maintenance לא עושים check d.
אברהם מיכאלי: עזוב line maintenance , כי זה לא רק line maintenance.
אברהם מיכאלי: פעולות אחזקה זה לא line maintenance.
אבישי פדהצור: אנחנו נכנסים פה לתקנה מהותית.
אברהם מיכאלי: מה שאתם אומרים פה זה פעולות אחזקה.
אברהם מיכאלי: האם ביקורת ראשונה היא לא פעולת אחזקה?
יהודה גילאי: היא כן פעולת אחזקה.
יהודה גילאי: היא לא פעולת בדק, למעט שינוי.
אבישי פדהצור: זאת ההגדרה.
יצחק וקנין: אני מצביע על פעולת אחזקה כפי שתוקנה: פעולת בדק בפריט, למעט שינוי.
אבישי פדהצור: "פריט" – כלי טיס, גוף כלי טיס, מנוע כלי טיס, מדחף, רוטור, ציוד תעופתי, בשלמותם או כל חלק מהם; "ציוד מכון הבדק" – כמשמעותו בתקנה 26; "רישיון" – רישיון להפעלת מכון בדק כהגדרתו בחוק, שניתן לפי תקנות אלה;
אברהם מיכאלי: מה זה ציוד תעופתי?
איתי עצמון: יש הגדרה בחוק.
אברהם מיכאלי: לפי החוק?
אברהם מיכאלי: לפי החוק, לא לפי התקנות.
איתי עצמון: כל עוד לא נאמר אחרת אנחנו הולכים לפי ההגדרות שמצויות בסעיף 1.
אבישי פדהצור: "רישיון טכנאי לבדק כלי טיס" – רישיון טכנאי לבדק כלי טיס שניתן לפי הפרק הראשון לחלק ה' של תקנות הרישיונות;
עופר גלבוע: לנו יש הערה שתתקשר להמשך, אבל אני רוצה שהיא תירשם פה.
עופר גלבוע: אני מדבר על הנושא של רישיון טכנאי לבדק כלי טיס.
עופר גלבוע: אנחנו נזדקק בהמשך, לפחות מטעמנו, לדיון בנושא של טיפול במכון זר.
עופר גלבוע: במכון זר שמוכר על ידי מדינת ישראל נצטרך לתת את הדעת לרישיונות שיש לאותם טכנאים, כי נכון לרגע זה, לפחות לפי המצב שעולה מפה, רק מי שיש לו רישיון שניתן לפי תקנות הרישיונות במדינת ישראל, רק הוא יכול לגעת במטוס ישראלי.
עופר גלבוע: זה כמובן לא עולה על הדעת כשאתה נמצא בטיפול מחוץ לישראל.
עופר גלבוע: אני ארצה להציג את כל הנושא יותר רחב כשנגיע עוד מעט לפרק ב', אבל אני כבר אומר שישנה בעיה בהגדרה הזאת ככל שמדובר בטכנאי זר שצריך לטפל במטוסים.
עופר גלבוע: גם לתקנות הרישיונות עצמן יש לנו הערות, כי הן לא עוסקות בצורה ברורה או בצורה נוחה באפשרות להיעזר..
אבישי פדהצור: תקנות הרישיונות עוסקות ברישוי בישראל, הן לא עוסקות בהיעזרות במי שאיננו מקבל רישיון בישראל.
רננה שחר: באופן כללי, אדוני, אני אסביר.
רננה שחר: בסעיף 23(ב) לחוק הטיס כתוב ממי מפעיל אווירי יכול לקבל שירותי בדק.
יצחק וקנין: אני לא יודע אם אני צריך בכלל לנגוע במה שהוא מעלה.
רננה שחר: אני אגיד לטובת העניין.
יצחק וקנין: אני חושב שאנחנו מתעסקים פה עם מכוני בדק שלנו, לא בארצות הברית, לא בפנמה ולא בתאילנד.
יצחק וקנין: אנחנו צריכים לדאוג למערכת שלנו איך היא צריכה לפעול.
יצחק וקנין: אם נעשה איזה טיפול במטוס שלך באיזה מכון בדק אחר.
איתי עצמון: השאלה אם מותר לו.
רננה שחר: אסור לו.
אברהם מיכאלי: יש מענה בחוק.
רננה שחר: סעיף 23 בחוק מגדיר ממי מותר לקבל שירותי בדק.
רננה שחר: מותר לקבל בהקשר של שירותי בדק רק מטכנאי בדק לכלי טיס או תחת השגחתו שעובד במסגרת מכון בדק ישראלי.
רננה שחר: סעיף 172 לחוק מאפשר שכשמטוס ישראלי נמצא מחוץ לישראל הוא יקבל בתנאים מסוימים שירותי בדק לא מגורם כאמור.
רננה שחר: רת"א בימים אלה שוקדת על ההסדר בעניין של מכון בדק ישראלי שמפעיל שלוחה מחוץ לישראל או מבצע תחזוקת קו מחוץ לישראל -אנחנו קוראים לזה certifying stuff זר - וגם בעניין תקנות ההפעלה.
רננה שחר: את הדבר הזה נעביר לעיון הציבור בשבוע שבועיים הקרובים.
רננה שחר: ההסדר בנושא הזה שמועלה פה על ידי קא"ל נמצא אצלנו על השולחן מכוח הוראות החוק, אדוני, כאשר הכלי נמצא בחו"ל למצבים מסוימים, לא לכל מצב.
רננה שחר: האבחנה שלך שאומרת שהתקנות באופן כללי עוסקות במכון בדק ישראלי היא נכונה.
יצחק וקנין: האם במטוס ישראלי שנמצא היום בנמל תעופה קנדי בארצות הברית אסור לטכנאים לנגוע?
שמואל קוזי: כבוד היושב-ראש, מה שהעלית עכשיו זה אירוע משמעותי.
שמואל קוזי: הוא מאוד קריטי לנו.
שמואל קוזי: זה נושא שיעלה בהמשך.
שמואל קוזי: אנחנו מאוד מאוד מבקשים מהיושב-ראש שכאשר נגיע לאירוע הזה נאזין לו בקשב רב.
שמואל קוזי: קנדי זאת דוגמה קלה.
שמואל קוזי: יש לנו דוגמאות הרבה יותר מורכבות.
שמואל קוזי: אנחנו נגיע לזה.
שמואל קוזי: אני חושב שההערה שלך במקום.
שמואל קוזי: יש לנו קושי אובייקטיבי להתייחס לזה עכשיו, כי זה לא האירוע הרגע.
דוד בן ארי: בקנדי, לדוגמה.
דוד בן ארי: .
שמואל קוזי: יש את הטכנאים שלנו.
דוד בן ארי: יש לנו שם טכנאים.
שמואל קוזי: יש לנו שם תחנה של אל-על, לכן זה פשוט.
שמואל קוזי: אם אני נוחת באתר אחר, כמו ב-keflavik למשל, שזה אירוע משמעותי - יש לנו דיון יחד עם רת"א בערך 3 שנים על הרישיונות - אז באירוע הזה טכנאי זר לא יכול לנגוע.
יצחק וקנין: גם אם לא היו התקנות לא הייתם יכולים לעשות.
יצחק וקנין: .?
שמואל קוזי: היה פירוש של התקנות שאנחנו עם רת"א נמצאים.
יצחק וקנין: מה עשיתם עד היום?
יצחק וקנין: נניח שהייתה לכם תקלה באחד משדות התעופה שאין לכם בו מכון בדק שלכם.
יצחק וקנין: לקחתם טכנאי מפה לשם על-מנת לתקן?
שמואל קוזי: הטסנו אותו במהירות הבזק.
רננה שחר: כן, אדוני, זה מה שצריך לעשות.
שמואל קוזי: משהו כמו 40 שעות חיכו לו.
רננה שחר: אדוני, לא ניכנס לזה עכשיו, אבל יש את אחריות מדינת ישראל כמדינת הרישום לכשירות האווירית הנמשכת של כלי הטיס ולסטנדרטים שבהם מתקנים כלים לפי אמנת שיקגו ונספחיה.
רננה שחר: אנחנו לא ניכנס לכל הדברים האלה.
שמואל קוזי: זה יותר מורכב.
עופר גלבוע: אני מציע ברגע זה רק לזכור שישנה איזו שהיא נקודה שדורשת התייחסות.
עופר גלבוע: אם יימצא לה פתרון..
יצחק וקנין: אף אחד לא דיבר איתי לפני כן.
יצחק וקנין: זאת הייתה שאלה שעלתה מכוח.
קריאה: הסיטואציה אפילו יותר קשה.
קריאה: אני ארחיב בהמשך.
אבישי פדהצור: אני משוכנע, אדוני, שנרחיב בהמשך.
אבישי פדהצור: נוכל, ברשותך, לחזור להגדרות הצנועות והמצומצמות שלנו.
יצחק וקנין: יש עוד הערות, רבותיי, למה שהוקרא כרגע?
יצחק וקנין: אם לא, אני מצביע על פריט, ציוד, רישיון ורישיון טכנאי.
אבישי פדהצור: "רשימת היכולת" – כמשמעותה בתקנה 16; "שינוי" – שינוי בפריט לפי האמור בפרק הרביעי לתקנות התיעוד; תקנות התיעוד מגדירות מה נחשב לשינוי, לכן יש הפניה לשם על מנת שלא ליצור משמעויות שונות לשינוי.
אבישי פדהצור: "שינוי גדול" – כמשמעותו בפרק הרביעי לתקנות התיעוד וכמפורט בסעיף (a) בנספח A לחלק 43 לפ.א.ר.;
איתי עצמון: מה מוסיפה ההפניה לפ.א.ר בהקשר הזה?
איתי עצמון: האם מדובר על הוראות טכניות יותר, או שיש כאן איזה שהן הוראות יותר מהותיות?
אבישי פדהצור: בעקבות ההערה של היועץ המשפטי לוועדה אנחנו רוצים לשנות את הנוסח, כי ההגדרה של שינוי גדול בתקנות התיעוד היא בתקנה מאוד מסוימת, היא לא בכל הפרק.
אבישי פדהצור: אני אקרא נוסח חלופי שמבקש למקד את זה.
אבישי פדהצור: לעניין השאלה של היועץ המשפטי.
אבישי פדהצור: כאשר אנחנו פותחים את הפ.א.ר אנחנו רואים שיש שם הוראה טכנית, שיש בו נספח להוראות המהותיות שיש בו רשימה של סוגים של שינויים בפריטים, באביזרים או בציוד מסוגים שונים.
אבישי פדהצור: זאת פשוט רשימה טכנית.
אבישי פדהצור: על מנת שלא ליצור שיבושי שפה של איך מתרגמים מונח תעופתי שגור לעברית, שהיא שפה עשירה מאוד אבל היא לא תמיד מתאימה היטב לשפה הטכנית המקובלת בעולם שהיא לרוב אנגלית, אנחנו מעדיפים לעשות הפניה לרשימה.
אבישי פדהצור: ככה יש שפה משותפת, כך יש בהירות ונהירות של הדין.
אבישי פדהצור: בדקנו וברשימה הזאת אין הוראות מהותיות שחס וחלילה יישאבו לדין שלנו.
אבישי פדהצור: עם זאת, בעקבות הערה של היועץ המשפטי של הוועדה, בדקנו אתמול ויש כמה מקומות שמדובר באותה רשימה על פריטים כפי שקבע ה-FAA.
אבישי פדהצור: כמובן שלצורך דיני מדינת ישראל הנכון הוא לומר כפי שקבע המנהל, כי ה-FAA לא מחייב אותנו בדיננו, לכן אנחנו נבקש – אני תיכף אקרא את ההגדרה הטיפה משודרגת - להתייחס גם לשינויים המתחייבים כאשר קוראים את הרשימה הזאת.
אבישי פדהצור: הנוסח שאני מציע - זאת קריאה ראשונית אז התנצלותי מראש על טעויות אם תקרנה – "שינוי גדול" - כמשמעותו בתקנה 34 לתקנות התיעוד וכמפורט בסעיף (a) בנספח A לחלק 43 לפ.א.ר.
אבישי פדהצור: בכל מקום בו נאמר FAA תהא משמעות מונח זה הרשות, שזה כהגדרתה בחוק.
איתי עצמון: האם בשינוים המחויבים ובשינוי זה, או שבלי בשינויים המחויבים?
אבישי פדהצור: אין שינויים מחויבים.
אבישי פדהצור: זאת רשימה טכנית לחלוטין, חוץ מכמה מקומות שכתוב שינוי כפי שאישר ה-FAA .
אבישי פדהצור: זה השינוי היחיד שיש.
אבישי פדהצור: אין שנויים מתחייבים מעבר לזה, כי ה-airworthy או wings זה.
איתי עצמון: מה ההגדרה של שינוי גדול לפי תקנה 34 לתקנות התיעוד?
אבישי פדהצור: שינויים בתכן, סוג יסווגו לזעירים וגדולים כלהלן: (1) שינוי זעיר הוא שינוי שאין לו השפעה משמעותית על משקל, איזון, חוזק, עמידות, מבנה, שינויי תפעול או על האפיונים המשפיעים על כושרו האווירי של המוצר - עכשיו אנחנו יודעים מה הוא שינוי זעיר - (2) כל שינוי אחר הוא שינוי גדול.
אבישי פדהצור: יש לנו בתקנות התיעוד הגדרה של מה זה שינוי זעיר, כאשר שינוי גדול זה על דרך השלילה.
איתי עצמון: הנספח מפרט רשימה, זאת אומרת מפרט את ההגדרה המהותית.
יהודה גילאי: בנספח האמור יש 3 חלקים.
יהודה גילאי: החלק הראשון מפרט רשימה של דוגמאות של שינויים גדולים, החלק השני מפרט רשימה של תיקונים גדולים, החלק השלישי מפרט דוגמאות של אחזקה קלה.
יהודה גילאי: כבר כיום תקנה 125 לתקנות ההפעלה מפנה לחלק השלישי של הנספח האמור.
יהודה גילאי: אנחנו פשוט רוצים להרחיב את ההפניה, כי כמו שאמר עו"ד פדהצור, המושגים הם טכניים.
יהודה גילאי: התרגום לעברית רק יפגע ולא יסייע במקרה הזה.
אבישי פדהצור: במקרה הכינותי את הנוסח מראש.
אבישי פדהצור: רק לקרוא כמה דוגמאות כדי שנבין שזאת רשימה טכנית לחלוטין.