GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, גם אם יש אדם שמשלם בעצמו את החשבון, אנחנו מדברים על מעט מאוד אנשים.
עדי ויינברג: ישנו עוד דבר מאוד חשוב.
עדי ויינברג: גם בגלל שזה עלה ולא היה מספיק זמן לבדוק את ההשלכות של זה, שאם עושים שינוי בנושא הזה שהוא לא יחול רטרואקטיבית.
עדי ויינברג: זה חייב לחול רק ממועד התחילה ולתת לנו איזו תקופה של התארגנות.
עדי ויינברג: לא חייבים הרבה זמן אבל זה חייב להיות רק קדימה.
עדי ויינברג: יכול להיות שיש היום הסכמים שיגרמו לנו להפסדים מאוד מאוד גדולים לכל החברות.
עדי ויינברג: אני לא חושבת שזה משהו שהייתם רוצים.
עדי ויינברג: בלי בדיקה מעמיקה, אני אפילו לא יכולה להגיד את סדרי הגודל.
עדי ויינברג: אני שמה כרגע בצד את השאלה האם אנחנו בעד ונגד ואת היתרונות והחסרונות, אסור שזה יהיה רטרואקטיבית.
טל רוזנפלד: אני רק חוזרת לפרוטוקול שההצעה שלנו היא באמת שתיעשה עבודת מטה מסודרת של משרד התקשורת בעניין הזה.
טל רוזנפלד: אנחנו לא ערוכים לתת התייחסות מאוד אינטליגנטית על כל סוגי ההסכמים שיש.
טל רוזנפלד: זה עולם ומלואו.
טל רוזנפלד: אם לא נשב ונגדיר ונענה בצורה מסודרת על כל האופציות השונות, אני לא חושבת שנעשה עבודה יותר מידי רצינית.
יוליה מרוז: רק לחזור ולהדגיש, כדי להכניס את הסיפור הזה לפרופורציה, שכבר היום ההגדרה מגדירה מעל 100 מכשירים, קרי, מדובר בלקוחות עסקיים מאוד גדולים עם הטבות מפליגות ועם תנאים באמת באמת ייחודיים ביחס לרוב הלקוחות ולרוב השוק.
יוליה מרוז: זאת אומרת, שאותם לקוחות, גם אם הם משלמים בעצמם את החשבון, צריך לזכור שמלכתחילה הם נהנים מתנאים שהם לאין ערוך משופרים ביחס ללקוח פרטי רגיל.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל לא מעט מההטבות בהסכמים כאלה מקבלים אלה שלמעלה.
כרמל שאמה-הכהן: הם מקבלים רכזת לעסק, מקבלים מכשירים חינם.
יוליה מרוז: גם בתעריפים.
יוליה מרוז: כשמדובר בעסקים בסדר גודל של מעל 100 מכשירים זה גם בתעריפים וזה מאוד משמעותי.
דורי ציקו: בשוק הסלולאר, בכמות מנויים כאלה, היתרון שיש לחברה זה התעריפים שהיא מקבלת ועכשיו זה עניין של החלטה.
דורי ציקו: אם רוצים להתערב שלא יהיו קנסות אבל אותם מקרים שבהם לקוח משלם את מלוא החשבון - - -
כרמל שאמה-הכהן: כל החברות שקנו מכם בנק של דקות, זה לא מפעל עם עובדים.
כרמל שאמה-הכהן: יש חברות שהם כמו מתווכחים.
כרמל שאמה-הכהן: המתווכים לוקחים את כל ההטבה אליהם לרווח.
דורי צ'יקו: עם זה אין בעיה כי במקרה הזה, זה מקרים שבהם ההתקשרות שלי היא אל מול אותו מתווך בלבד.
דורי צ'יקו: לכן הוא משלם את הקנס.
דורי צ'יקו: אני לא יודע מי הלקוח בסוף.
דורי צ'יקו: למשל, הדוגמה של הלקוח שהיה פה בדיון אחד לפני הקודם.
דורי צ'יקו: זה מקרה של לקוח שקונה בעצם כמות קווים מאחד המפעילים והוא מוכר את זה לגורמים שונים.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה כשהוא מתנתק?
כרמל שאמה-הכהן: מי גובה את הקנס?
דורי ציקו: הוא גובה ממי שיש לו את הסכם, במקרה הזה אותו אדם שהיה פה.
דורי ציקו: זה אם הבנתי נכון מאיך שהוא הציג את עצמו.
דורי ציקו: כמו שהוא הציג את עצמו – זה המצב.
דורי ציקו: במקרה של מתווכים כאלה שהם מוכרחים אחרי זה ללקוחות קצה, אני בכלל מתנהל רק מולו ואני לא יודע בכלל מה החלק הבא.
דורי ציקו: אני לא מכיר את הלקוחות, אין לי חשבוניות ללקוחות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה אדיש לזה.
דורי צ'יקו: במקרה שלו זה נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אם אני פוטר את הלקוח קצה מקנס - - -
דורי צ'יקו: זה במקרה שלו.
נתי ביאליסטוק: הלקוח קצה הזה לא יהיה פטור מקנס.
נתי ביאליסטוק: אני אסביר: נניח שיש אדם אחד בסביבה שלא שפר עליו מזלו, אין לו קרוב משפחה שהוא עובד מדינה או תאגיד גדול או חברה והוא בעצמו צריך לעמוד מול חברת הסלולאר ולקבל הצעה.
נתי ביאליסטוק: קם אדם אחר ואומר לו: במקום שתלך ותעמוד מול החברה תבוא אלי.
נתי ביאליסטוק: אני הולך לחברה ונותן לה התחייבות על 200, 300 מכשירים, על אלפי דקות מראש ובגלל זה היא מורידה לי את המחיר.
נתי ביאליסטוק: בוא תקנה ממני.
נתי ביאליסטוק: במקום שהיית מקבל ממנה שקל לדקה, אני מקבל ממנה 50 אגורות לדקה ואני אתן לך את זה ב-75 אגורות לדקה.
נתי ביאליסטוק: אני מרוויח 25 אגורות, אתה מרוויח 25 אגורות.
נתי ביאליסטוק: יש כאן שתי עסקאות נפרדות.
נתי ביאליסטוק: יש את העסקה בין אותו מתווך.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה מה קורה בשלב הקנס?
נתי ביאליסטוק: בשלב היציאה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בפועל יש פה עסקה עם לקוח פרטי במאה אחוז.
נתי ביאליסטוק: שנייה, אדוני.
נתי ביאליסטוק: יש הבדל בין הפועל לבין המהות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר במהות.
נתי ביאליסטוק: בפועל יש עסקה עם עסק גדול שיש לו מעל 100 מכשירים.
כרמל שאמה-הכהן: זה כמו מפעיל וירטואלי קטן.
עדי קהאן-גונן: בגלל שאין לו רישיון תקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, זה שאין לו זאת הגדרה משפטית.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על המהות הכלכלית.
כרמל שאמה-הכהן: כלכלית צרכנית זה כמו מפעיל וירטואלי.
נתי ביאליסטוק: במהות אתה צודק.
נתי ביאליסטוק: מה עוד יש כאן במהות?
נתי ביאליסטוק: במהות הלקוח קצה קיבל איזו הטבה שהוא לא ה יה מקבל אלמלא היה מצטרף לקבוצה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אז הלקוח הגדול והמתוחכם הוא הריסיילר, שאותו אני לא רוצה לפטור מהקנס, שישלם לחברות את הקנס.
נתי ביאליסטוק: אבל החברות לא מכירות את לקוח הקצה.
עדי קהאן-גונן: המתווך הוא לא מפעיל תקשורת והחוק לא חל עליו, הוא לא חייב לגלגל את זה ללקוח הקצה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל החוק יכול לומר שהאדם לא ישלם קנס - - -
נתי ביאליסטוק: חבר הכנסת שאמה רוצה שהמפעיל הזה יהיה שקוף.
נתי ביאליסטוק: הריסיילר הזה, לצורך העניין, הוא כמו חברת "אינדיגו" והלקוחות שלה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא כמו חברת "אינדיגו".
כרמל שאמה-הכהן: חברת "אינדיגו" לא מרוויחה על זמן האוויר של העובדים שלה ועל השירותים - הריסיילר מרוויח.
נתי ביאליסטוק: מבחינת מערכת היחסים בין הריסיילר לבין חברת סלולאר איקס, יש אותה מערכת יחסים שיש בין "אינדיגו".
נתי ביאליסטוק: בין חברת הסלולאר לבין המפעיל הזה יש אותה מערכת יחסים שיש בין חברה מסחרית שנותנת לעובדים שלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מתערב ביניהם בשכבה הזאת.
נתי ביאליסטוק: החברה הזאת לא מכירה את הלקוחות מאחוריו.
נתי ביאליסטוק: חברת "סלקום" לא מכירה את הלקוחות.
כרמל שאמה-הכהן: לא מעניין אותי למי האדם משלם את הקנס.
נתי ביאליסטוק: הוא משלם לריסיילר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחיל אותו עליו.
טל רוזנפלד: איך אתה יכול?
טל רוזנפלד: הוא אדם פרטי לצורך העניין.
כרמל שאמה-הכהן: חוקים לא חלים על אנשים פרטיים?
נתי ביאליסטוק: הוא לא בהגדרה של בעל רישיון.
נתי ביאליסטוק: החוק מדבר על בעל רישיון.
כרמל שאמה-הכהן: נוסיף הגדרה.
נתי ביאליסטוק: אין לנו הגדרה כזאת.
כרמל שאמה-הכהן: נגדיר.
עדי קהאן-גונן: זה בכלל לשנות את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי עלינו עכשיו על נקודה שהיא ממחישה ביותר את הכשל בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לקוח שלקח מריסיילר, גם אם יש לו 300 קווים, אני אומר לך שהוא לא זכה לשום הטבות מיוחדות, אולי להיפך, והוא לקוח הכי פרטי שיכול להיות.
נתי ביאליסטוק: אדוני, להחריג את הריסיילר ואת "אינדיגו" לא?
נתי ביאליסטוק: אתה יודע מה, בוא תחריג את כולם.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שדיברנו קודם, אצל "אינדיגו" אתה יכול להניח שרוב ההטבות או מרבית ההטבות כתוצאה מהגודל, ישורשרו גם לצרכן הקצה.
כרמל שאמה-הכהן: "אינדיגו" מוכרת טכנולוגיות ובדרך כלל היא לא הולכת להרוויח על העובדים שלה.
נתי ביאליסטוק: אולי בהסכם שלה עם "סלקום" יש "sharing".
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מבצעים חקירת הון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר איתך בהגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: הרי ריסיילר מרוויח על הלקוחות שלו.
כרמל שאמה-הכהן: את רוב ההטבות שהוא מקבל מחברות הסלולאר כתוצאה מהמקצוענות שלו ומהגודל שלו, הוא ישמור לעצמו כי זה מהות קיומו וזאת מהות העסק שלו.
כרמל שאמה-הכהן: לקוחות הקצה שלו הופכים להיות שבויים וכבולים על-ידי קנסות גדולים.
כרמל שאמה-הכהן: זה הכול, מה לא ברור בזה?
נתי ביאליסטוק: זה מאוד ברור.
נתי ביאליסטוק: אתה יצרת עכשיו איזו מהות משפטית כלשהי שלא קיימת בחוק התקשורת.
נתי ביאליסטוק: אין לנו רישוי לריסיילר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אקבע רישוי לריסיילר.
נתי ביאליסטוק: איך תזהה אותו?
נתי ביאליסטוק: איך תגדיר אותו?
עדי קהאן-גונן: איך תגיד שהוא לא ראש כת שיש לו 300 מאמינים?
עדי קהאן-גונן: אולי הוא קיבוץ?
נתי ביאליסטוק: גם קיבוץ הוא ריסיילר.
עדי קהאן-גונן: איך תבחיל?
נתי ביאליסטוק: יש להם חברה שעוסקת בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לכם שוב: אדם שמשלם בעצמו את החשבון, לא ישלם קנס לאף אחד, לא לריסיילר ולא לחברת הסלולאר.
נתי ביאליסטוק: אבל אדם שמשלם את החשבון לריסיילר, אנחנו אפילו לא יודעים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא לא ישלם קנס, מה איכפת לך?
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא ירצה להתנדב ולשלם – שישלם.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה חוק, אנשים ישמעו עליו - - -
עדי קהאן-גונן: איך תדע למי הוא משלם?
כרמל שאמה-הכהן: אדם לא ישלם קנס - - -
נתי ביאליסטוק: אדוני, אדם משלם את החשבון לריסיילר שקוראים לה חברת "אלקטרה".
נתי ביאליסטוק: האדם משלם לי את החשבון ולא לחברת "סלקום".
נתי ביאליסטוק: "סלקום" גובה את הקנס ממני ואני משרשר אותו לאדם הפרטי.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני אומר שהאדם הפרטי לא ישלם על-פי חוק.
נתי ביאליסטוק: למי הוא לא ישלם?
כרמל שאמה-הכהן: לריסיילר.
נתי ביאליסטוק: מה זה קשור לריסיילר?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא ייגבה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה אסור לגבות קנס מאדם שמשתמש פרטי.
נתי ביאליסטוק: למי אסור לגבות?
כרמל שאמה-הכהן: לכל אחד, לכל גורם, לכל אדם וחברה.
נתי ביאליסטוק: אדוני, סליחה.
נתי ביאליסטוק: יכול להיות שאני כמעסיק שנותן לעובדים שלי אני אומר להם: כשאתה עוזב, אתה צריך להחזיר את הטלפון ואם אתה רוצה לקחת אותו אז תשלם קנס.
נתי ביאליסטוק: גם אז אסור לי?
כרמל שאמה-הכהן: לא דיברנו על טלפון דיברנו על קנס.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלוקח טלפון שישלם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים פה על המסלולים.
נתי ביאליסטוק: הוא גם לא יכול לנייד.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על המסלולים.
כרמל שאמה-הכהן: לא דיברתי על הניוד, דיברתי על הקנס.
נתי ביאליסטוק: אבל זאת המשמעות.
כרמל שאמה-הכהן: דיברתי על הקנס, על כסף.
עדי קהאן-גונן: איך אפשר לאכוף ולפקח על דבר כזה כי אנחנו לא מכירים את האנשים?
כרמל שאמה-הכהן: אנשים התלוננו.
נתי ביאליסטוק: אנשים התלוננו ואז מה?
כרמל שאמה-הכהן: יש חוק במדינה.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש חוק שאסור לגבות – מי שיגבה יהיה קנס.
נתי ביאליסטוק: יתלוננו אלי ואני אגיד להם: סליחה, רבותיי, אני לא מכיר את הדבר הזה, זה לא בחצר שלי.
נתי ביאליסטוק: ואז למי הוא יפנה?
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת שאתה לא מכיר?
דנה נויפלד: אם חברת "סלקום" תלך ותגבה קנס ותעשה פעולה בניגוד לחוק ובניגוד לרישיון, יש את משרד התקשורת שרואה אותה מולו והוא יכול להפעיל נגדה סנקציות.
כרמל שאמה-הכהן: מי שירצה להיות עבריין, שיהיה עבריין.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא ירצה להתלונן, שלא יתלונן.
כרמל שאמה-הכהן: אדם שירצו ממנו קנס והוא ישמע שגבו ממנו שלא כדין, הוא ילך לבית משפט לתביעות קטנות.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא צריך אותך אם אתה לא רוצה לפקח על זה והוא יתבע את מה שמגיע לו.
כרמל שאמה-הכהן: נראה את הריסיילרים האלה גיבורים אחרי פסק הדין שהם יחטפו ונראה איך הם יתנהגו.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין על מי אתה מגן פה.
נתי ביאליסטוק: לא יהיה שוק של ריסיילרים, ואני חי עם זה בשלום שלא יהיו ריסיילרים.
נתי ביאליסטוק: גם לא יהיו מאחוריהם אותם לקוחות שמקבלים את ההטבות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיה שוק של ריסיילרים הגונים ושקופים ויעילים שמרוויחים רווח אמיתי ולא על-ידי כבילה.
כרמל שאמה-הכהן: שהלקוחות האלה יחזרו לחברות הסלולאר, הם צריכים לקוחות.
נתי ביאליסטוק: כשאתה אומר: מי שמשלם את חשבון הטלפון בעצמו, אתה צריך גם לומר "לכל אדם".
נתי ביאליסטוק: זאת אומרת, גם אם הוא משלם בעצמו את כל מלוא חשבון הטלפון למעסיק שלו, אתה עדיין רוצה שהוא יהיה כפוף לחוק.
נתי ביאליסטוק: מה אני אגיד לך, אני ממש לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: מי שמשלם חשבונית למעל 100 איש, ברור שהוא לקוח עסקי ועל זה אין לנו ויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: הוא ישלם קנסות מעלה ועד עולם.
נתי ביאליסטוק: הריסיילר הזה הוא לקוח עסקי.
כרמל שאמה-הכהן: שהריסיילר ישלם קנסות לחברת הסלולאר.
נתי ביאליסטוק: הוא ישלם את הקנס והלקוח שלו לא ישלם?
דנה נויפלד: יש פה נושא שכרגע נדון וזה בסדר.
דנה נויפלד: יש פה כנראה עוד קבוצה של אנשים שזה הולך להשפיע על ההתנהלות העסקית שלהם.
דנה נויפלד: אותם ריסיילרים שאני לא יודעת מי הם ושהם אפילו לא נמצאים פה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך רשימה של הריסיילרים האלה?
נתי ביאליסטוק: לא, אנחנו לא מכירים אותם.
כרמל שאמה-הכהן: איך מזמינים את הריסיילרים לדיון?
דנה נויפלד: זאת פעם ראשונה שאני שומעת על הדבר הזה.
קריאה: השאלה היא מי הוא ריסיילר?
דנה נויפלד: השאלה קודם כל איך מגדירים ובמי מדובר.
דנה נויפלד: אחרי שתדע את זה צריך להזמין אותם.
נתי ביאליסטוק: אני לא דואג לריסיילרים.
כרמל שאמה-הכהן: תירגע.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא רגוע, זה לא טוב.
נתי ביאליסטוק: חלילה וחס אני רגוע מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: תביאי לי את היומן של הוועדה, אנחנו נזמין גם את הריסיילרים.
נתי ביאליסטוק: אתה מנסה להביא פה לחקיקה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אי-אפשר לעצור דיון בזה שאי-אפשר להזמין.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נפרסם שיש דיון.
כרמל שאמה-הכהן: נפרסם באתר הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: נזמן את מי שתרצו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעשה מאמץ כדי לאתר את האנשים האלה.
נתי ביאליסטוק: יש פה איזו נישה קטנה של אנשים שלא עשו שום דבר בענף התקשורת.
נתי ביאליסטוק: הם לא תרמו כלום לתפוקות של ענף התקשורת.
נתי ביאליסטוק: אותם ריסיילרים שכל מה שהם עושים – זה בטלפון, הם אפילו לא מחזיקים משרד.
כרמל שאמה-הכהן: הדבר היחיד שאין לי תשובה עליו הוא שלאנשים האלה מגיעה זכות טיעון ולהגן על האינטרס שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: זה כללי הצדק הטבעי.
נתי ביאליסטוק: הוא רוצה לפטור אותם.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני לא פוטר אותם, אתה לא הבנת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעשה עוד דיון.
לאה ורון: על-מנת שאנחנו נזמין אנחנו צריכים לדעת מי הוא ריסיילר.
כרמל שאמה-הכהן: כל מי שפה יחשוב על האנשים שצריכים להיות בדיון הבא שהוא יהיה דיון סופי ואחרון.
כרמל שאמה-הכהן: אני באופן אישי אדאג שהצוות שלי יאתר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שהאנשים האלה מפרסמים באינטרנט.
כרמל שאמה-הכהן: לא צריך שכל הריסיילרים יגיעו.
כרמל שאמה-הכהן: מספיק שיגיעו 4-5 שייצגו את האינטרסים וידעו לטעון את הטיעונים ומשם נמשיך הלאה.
דנה נויפלד: מה המאפיינים של אותה קבוצה שאנחנו פונים אליה?
דנה נויפלד: מי שהוא מוכר בשם אחרים?
כרמל שאמה-הכהן: זה עסקים שהתקשרו עם חברת סלולאר ומשווקים קווים לאנשים פרטיים.
עדי קהאן-גונן: לצורך העניין, גם קיבוץ חל בהגדרה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: לקיבוץ אין בעיה, הוא משלם את הקנסות על החברים, זאת אותה קופה.
עדי קהאן-גונן: הוא מביא את זה מחברי הקיבוץ.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אי-אפשר לפטור אותם.
כרמל שאמה-הכהן: הם התקשרו בהסכם.
אלקנה אפרתי: גם הוצג פה מקרה של חברה שחלק - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על קיבוץ שהוא מעל 100 קווים כי קיבוץ מתחת ל-100 קווים פטור ממילא.
כרמל שאמה-הכהן: קיבוץ מעל 100 קווים הוא כמו כל עסק.
נתי ביאליסטוק: אם ההגדרה של 100 קווים מספיק טובה לך, אז תישאר בה.
נתי ביאליסטוק: אם הגדרה של 100 קווים טובה לך, אז היא טובה גם לריסיילר.
נתי ביאליסטוק: אם זה ריסיילר של 90 קווים אז הוא פטור.
נתי ביאליסטוק: אם זה ריסיילר של 200 קווים אז הוא לא פטור.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנת משהו.
כרמל שאמה-הכהן: ריסיילר של 90 קווים עדיין יכול לגבות קנס מהלקוח.
עדי קהאן-גונן: הוא לא יכול.
כרמל שאמה-הכהן: בטח שהוא יכול.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחסום גם את זה.
אלקנה אפרתי: זה כבר בחוק הגנת הצרכן, איך הוא מחייב אותו על דברים שהוא - - -
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא סיכם איתו?
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה לא אוסר על הקנס הזה – מותר.
כרמל שאמה-הכהן: זה כמו חברות הסלולאר.
אלקנה אפרתי: זה המערכת החוזית זה לא בגלל - - -
כרמל שאמה-הכהן: גם הסכם עם חברת הסלולאר זאת מערכת חוזית פרטית ואתה בא ומתערב.
דנה נויפלד: השאלה: האם יש הצדקה?
עדי קהאן-גונן: חוק התקשורת עוסק בבעלי רישיונות.
דנה נויפלד: השאלה היא: מי הם אותם גורמים?
דנה נויפלד: מה המאפיינים שלהם?
דנה נויפלד: מה הנזק שנגרם להם כתוצאה מהדבר הזה לעומת התועלת?
כרמל שאמה-הכהן: הם יודעים לייצג את הנזק שלהם הכי טוב.
דנה נויפלד: זה מה שצריך לשמוע.
אלקנה אפרתי: אדוני, עלתה שאלה לגבי חברות עסקיות שיש להם עובדים שמקבלים את המכשיר עם החזר מלא או חלקי והן גם מציעות ןלבני המשפחה של העובדים.
אלקנה אפרתי: השאלה האם הן נחשבות לריסיילרים?
כרמל שאמה-הכהן: המכשיר לא נכלל בסיפור.
אלקנה אפרתי: אני מדבר על הקו.
אלקנה אפרתי: הן מציעות גם לבני המשפחה של העובדים לשלם באופן פרטי.
אלקנה אפרתי: השאלה: האם הם נחשבים ריסיילר?
כרמל שאמה-הכהן: אותם אנחנו סוגרים מפינה אחרת לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: מי שמשלם בעד עצמו לא ישלם קנס, אמרנו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: זאת כרגע ההצעה.
נתי ביאליסטוק: מי שמשלם בעד עצמו את מלוא החשבון.
כרמל שאמה-הכהן: אולי נחריג כמה שקלים, נראה.
קריאה: משלם למי?
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך שכיום אנשים שמשלמים לחברות הסלולאר הם עדיין משלמים קנסות ומשלמים עבור עצמם כי הם התקשרו דרך מפעיל גדול.
נתי ביאליסטוק: אם ההגדרה היא מי שמשלם - - -
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא גומרים עכשיו את ההגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: רציתם עוד זמן?
כרמל שאמה-הכהן: קיבלתם, בזכות הריסיילרים שלא נמצאים פה היום.
כרמל שאמה-הכהן: מתי אנחנו יכולים לעשות את זה.
לאה ורון: אנחנו נבדוק ביומן ביחד איתך ונודיע.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שזה יהיה בתחילת השבוע הבא.
יצחק וקנין: על סדר היום יש שתי הצעות.
יצחק וקנין: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (עידוד תחבורה ציבורית), של חבר הכנסת דב חנין עם עוד מספר חברי כנסת, והצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (עידוד התחבורה הציבורית), של חברת הכנסת ליה שמטוב.
לאה ורון: ב-13 ביולי 2011 החליטה הוועדה לאחד את שתי הצעות החוק, לפיכך הוועדה מכינה כעת את שתי ההצעות יחד לקריאה הראשונה.
יצחק וקנין: חבר הכנסת דב חנין, רשות הדיבור שלך.
דב חנין: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.
דב חנין: הצעת החוק הזאת באה להתמודד עם מציאות מאוד עגומה בתחום התחבורה הציבורית.
דב חנין: במדינת ישראל תחבורה ציבורית טובה, ראויה היא עדיין משהו שאנחנו שואפים לו, לא משהו שאנחנו מממשים אותו.
דב חנין: לדבר הזה יש משמעויות, יש עלויות גדולות, יש מחירים סביבתיים קשים, יש נזק גדול לחברה הישראלית בכל המישורים.
דב חנין: ראינו רק הבוקר דוגמה לנזק הזה, כאשר עכב פקקים בלתי נסבלים בדרכים לירושלים גם דיוני ועדות הכנסת התעכבו.
דב חנין: גיבשנו את הצעות החוק שלנו כדי להתמודד וליצר מנגנונים שיחזקו את התחבורה הציבורית בישראל, יעודדו את התחבורה הציבורית בישראל במגוון של כלים ובמגוון של אמצעים.
דב חנין: שתי הבעיות הבסיסיות שקיימות בתחום התחבורה הציבורית בישראל.
דב חנין: אפשר לתאר את הבעיה של התחבורה הציבורית בישראל כבעיה שמתחלקת לשתי קומות.
דב חנין: בקומה הראשונה ישנו מצב שבו לא ברורה הסמכות של מי לעשות מה.
דב חנין: זה יוצר מציאות שבה השלטון המקומי רוצה לקדם דברים מסוימים, השלטון המרכזי, משרד התחבורה, רוצה לקדם דברים אחרים.
דב חנין: בפועל, כאשר השלטון המקומי רוצה לקדם משהו ומשרד התחבורה לא מסכים לדבר הזה.
יצחק וקנין: רק רגע.
יצחק וקנין: מי מייצג את השלטון המקומי פה?
דב חנין: מהצד השני, כאשר משרד התחבורה מעוניין לקדם משהו וזה לא נראה לשלטון המקומי, גם זה לא מקודם.
דב חנין: זה מצב שהוא מאוד נוח לחילופי האשמות, ל-blame game.
דב חנין: זה בעצם מה שאנחנו עושים הרבה מאוד שנים.
דב חנין: השלטון המקומי בא ואומר שמשרד התחבורה לא מאפשר לו, משרד התחבורה בא ואומר שהשלטון המקומי תוקע לו רגליים.
דב חנין: כולם נורא נורא מתוסכלים.
דב חנין: אני אומר פה למען הסדר ולמען הפרוטוקול שכולם נורא צודקים.
דב חנין: התסכול הוא במקום, הכעס במקום, אבל הדרך מאוד קלוקלת ומאוד בעייתית.
דב חנין: הבעיה הזאת היא הבעיה הראשונה.
דב חנין: הבעיה השנייה, אדוני היושב-ראש, היא בעיה תקציבית.
דב חנין: תחבורה ציבורית ועידוד תחבורה ציבורית עולים כסף.
דב חנין: אני רוצה לומר מראש שכמובן הייתי מאוד שמח, אדוני היושב-ראש, להביא לכאן הצעת חוק שמביאה עוד המון המון כסף לתחבורה הציבורית ומשקיעה בתחבורה הציבורית את מה שצריך להשקיע בתחבורה הציבורית, אבל אני לא יכול לעשות את זה.
דב חנין: אני גם לא עושה את זה בהצעת החוק הזאת.
דב חנין: המטרה של הצעת החוק היא לא להטיל עלויות על השלטון המקומי או על תקציב המדינה בערוצים חדשים מעבר למה שקיים היום ממילא.
דב חנין: הרשות המקומית היא הגורם שמנהל את תקציבה.
דב חנין: היא צריכה להחליט במה היא מתעסקת, מה היא מממנת ומה היא לא מממנת.
דב חנין: אני לא חושב שהחוק הזה צריך לייצר מצב שבו עלויות שהרשות המקומית לא הסכימה להן מתגלגלות על הרשות המקומית.
דב חנין: באותה מידה אני אומר – נמצאים מולי אנשי משרד האוצר - שהמטרה של החוק הזה היא גם לא לגלגל עלויות בלתי מתוכננות על תקציב המדינה.
דב חנין: לכן, קודם כל ברמה התקציבית, כרגע, בשלב של ההכנה לקריאה ראשונה, אני חושב שאנחנו צריכים לקבוע במסגרת הצעת החוק הזאת, שאנחנו כבר התחלנו בה ולכן אני לא מתחיל בפרק הכללי של המבואות, את העיקרון שאומר שהעלויות לא יגולגלו על הרשות המקומית אלא בהסכמתה, והעלויות לא יגולגלו על תקציב המדינה אלא בהסכמתו של שר האוצר.
יצחק וקנין: הצעת החוק שלך נועדה למות מראש.
דב חנין: חכה, עוד לא הגענו לזה.
דב חנין: אנחנו רק בפרק א' של השאלות, קצת אופטימיים.
דב חנין: אנחנו מתקדמים הלאה.
יצחק וקנין: אתה יודע, קצת מהניסיון.
דב חנין: אתה אומר שהצעת החוק לא תמות, התוצאות שלה ימותו.
יצחק וקנין: זה היינו אך.
יצחק וקנין: אם אין כסף, אם אין תקציב אתה לא יכול ללכת להסדרה שמרעה עם כלל הציבור, שלא נותנת לו את הפתרון שהוא צריך.
יצחק וקנין: כולנו מבינים שהנושא של התחבורה הציבורית היום הוא מרכז העניינים מכל הבחינות.
יצחק וקנין: העומס שיש בכבישים, במיוחד בתוך הערים המרכזיות, כמו תל-אביב שהיא עיר ללא הפסקה מה שנקרא.
דב חנין: לא בתחום התחבורה.
דב חנין: בתחום התחבורה יש הפסקה.
יצחק וקנין: ללא הפסקה.
יצחק וקנין: במציאות אתה רואה.
יצחק וקנין: אתה יודע, אתה רוצה חניה בתל-אביב.
יצחק וקנין: אתה עוד רוצה להגביל פה את החניות.
יצחק וקנין: אני ככה רפרפתי בהצעת החוק.
יצחק וקנין: מה יהיה עם אותם אזרחים שאין להם תחבורה ציבורית, שאין להם נגישות ואין להם..?
דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, אני אומר שאנחנו צריכים.
דב חנין: בוא נסכים בינינו שהמציאות הנוכחית היא מציאות בלתי נסבלת.
דב חנין: את המציאות הזאת צריך לשנות.
דב חנין: אני מגיע מהרובד השני או מהקומה השנייה של הצעת החוק בחזרה לקומה הראשונה.
דב חנין: הצעת החוק קובעת בעצם תפישה שאומרת שטיפול בתחבורה הציבורית יכול וצריך להתחיל ברמת השלטון המקומי.
דב חנין: הגורם הראשון שיכול וצריך לייצר תכניות תחבורה ציבורית זו הרשות המקומית.
דב חנין: הרשות המקומית זה הגוף שנבחר.
דב חנין: הוא נבחר בצורה דמוקרטית.
דב חנין: בעיות של תחבורה הן בעיות שמטרידות את הציבור בכל הערים.
דב חנין: מציאות שבה השלטון המקומי חסר סמכויות בתחום התחבורה ובתחום התחבורה הציבורית היא מציאות לא נכונה, היא מציאות שבה מה שנותר לשלטון המקומי זה להתלונן, לבוא בטענות ולהתלונן על משרד התחבורה.
דב חנין: המנגנון הבסיסי אומר שהרשות המקומית מייצרת תכנית לקידום תחבורה ציבורית.
דב חנין: אם רשות מקומית לא מקדמת את התכנית או לא עוסקת בקידום של תכנית תחבורה ציבורית, הסמכות הזאת עוברת למשרד התחבורה כדי שהנושא לא יהפוך להיות לנושא יתום.
דב חנין: את הנושא של ההורות המשותפת, אם תרצה, אדוני היושב-ראש, מבטלים.
דב חנין: אנחנו אומרים שיש מוביל לנושא בכל אחד משני השלבים.
דב חנין: יש בפנינו.
דב חנין: מאז הישיבה הקודמת שנעשתה בוועדה נעשתה עבודה.
דב חנין: היועצת המשפטית של הוועדה כינסה ישיבה עם כל הגורמים המעורבים, הועלו הרבה מאוד הערות, שאלות והסתייגויות מכיוונים שונים.
דב חנין: בעקבות הישיבה הזאת משרד התחבורה הוציא נוסח, שאני מבין שהוא הנוסח שעליו אנחנו מתבססים כרגע בהכנה לדיון הזה.
דב חנין: גם לנוסח הזה יש הערות.
דב חנין: יש הערות של משרדי ממשלה וגם של השלטון המקומי.
אתי בנדלר: וגם של היועצת המשפטית של הוועדה.
דב חנין: גם של היועצים המשפטים.
יצחק וקנין: מה עם בעל המאה?
יצחק וקנין: איפה האוצר פה?
דב חנין: גם של האוצר.
דב חנין: הנה האוצר נמצא מולנו.
יצחק וקנין: יש לך מה לבשר לנו?
דב חנין: הרבה כסף בצנרת, אבל.
אריאל אבלין: אין מה לבשר, חוץ מזה שאנחנו פועלים היום ומשקיעים משאבים רבים בתחבורה הציבורית.
אריאל אבלין: גם לעניין החוק הזה יצאנו יחד עם משרד התחבורה בקול קורא לשלטון המקומי, לרשויות המקומיות לבחירת עיר מודל לתחבורה בת קיימא .
אריאל אבלין: כרגע יש 18 ערים שמתמודדות.
אריאל אבלין: בעיר שתיבחר נשקיע כרבע מיליארד שקלים בביצוע שינוי משמעותי בתשתיות לתחבורה ציבורית, שבילי אופניים, טכנולוגיות באותה עיר.
אריאל אבלין: התנענו מהלך שבו 18 ערים בינוניות – לא 3 הערים הגדולות – מכינות תכניות לעידוד התחבורה הציבורית בתחומן, כאשר אנחנו התחייבנו לעיר שתזכה שנממן בצורה מלאה את העניין הזה.
אריאל אבלין: יש עשייה בתחום הזה.
אריאל אבלין: יש משאבים שמושקעים בהיבט הזה וגם בפרויקטים אחרים של תחבורה ציבורית, כמו למשל פרויקט הסעת המונים.
לאה ורון: העיר שתזכה בתחרות בתחום התכניות שמגישים לכם זאת העיר שתקבל רבע מיליארד שקלים בנושא תחבורה ציבורית?
אריאל אבלין: נכון.
אתי בנדלר: ומה אמרת לגבי 3 הערים הגדולות?
דוד קשני: מה תעשה עם עיר ענייה שאין לה כסף?
אריאל אבלין: הפנייה נעשתה לערים בינוניות, בין 70 ל-250 אלף תושבים, מתוך תפישה שבערים הללו אפשר באמצעות משאבים יחסית סבירים להשיג תוצאה משמעותית מבחינת שינוי הרגלי הנסיעה, כאשר באמצעות התכנית הזאת מייצרים איזה שהוא מודל לחיקוי לשאר הערים בארץ.
לאה ורון: יש איזו שהיא תכנית סיוע בהמשך לערים שלא יעלו בזכות להגריל את אותו מענק של רבע מיליארד ₪?
אתי בנדלר: לא הערים.
אתי בנדלר: כל הערים, למעט..
לאה ורון: 17 ערים נוספות.
לאה ורון: מה יהיה גורלן?
אריאל אבלין: גורלן לא מובטח, אבל כשתהיה זמינות של תקציבים לפרויקטים נכונים וראויים אנחנו נשמח לבצע אותם.
אריאל אבלין: אנחנו מבצעים פרויקטים גם מחוץ לתכנית הזאת בערים, אם זה פרויקטים בעיר חיפה בתחום התחבורה הציבורית, כמו המטרונית.
לאה ורון: לא הבנתי את התשובה, אני מתנצלת.
לאה ורון: מה יעלה בגורלן של אותן 17 ערים נוספות?
אריאל אבלין: לא התחייבנו לממן את ביצוען של התכניות, אבל ברגע שיהיה לנו מלאי.
אריאל אבלין: .
אריאל אבלין: אחת הבעיות שיש לנו היום בתחום התחבורה הציבורית היא שאין לנו מלאי תכנוני של פרויקטים זמינים לביצוע, בניגוד, אולי, לתחום הכבישים שיש מאגר יחסית נרחב של תכניות.
אריאל אבלין: בתחום התחבורה הציבורית יש בעיה אמיתית של תכניות זמינות לביצוע.
אריאל אבלין: התקציב.
דב חנין: זאת הבעיה של הקומה הראשונה שהגדרתי בדיון.
אריאל אבלין: לפעמים התקציב הופך לשאלה משנית בעניין הזה, כין אין על מה להוציא את הכסף.
אריאל אבלין: המניע מאחורי התכנית הזאת היה ליצור קטליזאטור, חשיבה ולמלא את המדפים או את המחסנים – איך שתרצו לקרוא לזה - בפרויקטים שהם זמינים לביצוע.
אריאל אבלין: הם בעצם מחכים לתקציב, לא להיפך.
אריאל אבלין: כמובן שאנחנו מעוניינים לבצע פרויקטים בתחום התחבורה הציבורית.
אריאל אבלין: אנחנו רואים את זה כדבר חשוב שאנחנו רוצים לקדם.
אריאל אבלין: בהקשר של הצעת החוק.
דב חנין: רק שנייה.
דב חנין: אני רק מבקש, אדוני היושב-ראש, שתאפשר לי להשלים את התיקון.
יצחק וקנין: בדרכים יש השתתפות.
יצחק וקנין: משרד התחבורה בשנים האחרונות, לפי מה שאני יודע, נכנס להרבה פרויקטים שהוא לא נכנס אליהם בעבר.
יצחק וקנין: אני הולך לקומה השנייה של ועדת כספים.
יצחק וקנין: כל מה שנתנו בשנים האחרונות, כ-30 מיליארד שקל ל-5 שנים לתחבורה בכלל, זה לא מה שהיה בעבר.
יצחק וקנין: רואים את זה.
יצחק וקנין: הבעיה היא בתוך הערים.
יצחק וקנין: לזה מתכוון דב.
יצחק וקנין: מה שאנחנו רואים זה את התשתיות החיצוניות בכבישים הראשיים, כמו להמשיך את כביש 6, מחלפים מסוימים שעושים אותם, צומת יגור וצמתים אחרים שאני כמי שחוצה רואה את זה.
יצחק וקנין: דרך אגב, גם בערים הם לא היו מספיק.
יצחק וקנין: בשנים האחרונות, לאור התוספת התקציבית, יש כניסה של משרד התחבורה.
יצחק וקנין: רואים את זה בהרבה רשויות מקומיות.
יצחק וקנין: יש הסדרי תנועה שלדעתי מורידים את כמות התאונות, את כמות הנפגעים הנקודתיים.