GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרון קדמי: גיבוש ויישום פתרונות ארוכי טווח בפריפריה, בעיקר ליצירת עוגנים תעסוקתיים בפריפריה, בין אם זה מפעלים גדולים דוגמת "אינטל" ו"סיטי", שהיום נחתם ההסכם אתם.
שרון קדמי: המשך ביצוע התאמות של התעשייה הישראלית לדרישות שווקי הייצוא - זה בהמשך לשאלה שלך, חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ - ופעילות ממוקדת בצמצום העוני בקרב מועסקים, אם זה הכשרה, צרכים תעסוקתיים וכו'.
שרון קדמי: מבחינת הניצול התקציבי של משרד התמ"ת, הניצול התקציבי בשנת 2011 הוא 99.2% מתקציבו, כולל התחייבויות והרשאות.
שרון קדמי: אין כמעט יחידה במשרד שלא ניצלה את 100% התקציב שניתנו לה, ואני יכול לומר בבטחה שחלק מהיחידות, גם אם התקציב היה מוכפל ומשולש כולו היה מנוצל.
שרון קדמי: מה שאני מציע עכשיו, אדוני היושב ראש, זה שניתן למנהלים להתייחס לזה, כל אחד בתחומו.
ישראל אייכלר: אם הם יכולים, להיכנס לפרטים ולא למדיניות, כי מדיניות אנחנו יודעים.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נלך לפי הרשימה.
מרינה סולודקין: שמענו את הבכירים של המשרד, השר והמנכ"ל.
מרינה סולודקין: לא שמעתי רים מעודדים, מפני שאלה היה רים כלליים וחברי הכנסת אמרו את הדברים האלה.
מרינה סולודקין: אני עוקבת אחרי מדיניות משרד התמ"ת, בגלל שזה מאוד חשוב, בנושא של העסקים הקטנים והבינוניים אין עזרה גדולה ואנחנו יודעים שיצירת מקומות עבודה הכי גדולה זה בעסקים קטנים ובינוניים.
מרינה סולודקין: יש עכשיו השבתה של לשכות התעסוקה.
מרינה סולודקין: בגלל שעוד פעם חוזר ויסקונסין בדרך אחרת, שזה מרכזי הכוון.
מרינה סולודקין: אני רוצה לשמוע איזה מקצועות מלמד משרד התמ"ת במקום ויסקונסין ומרכזי הכוון.
מרינה סולודקין: אני לא מרגישה תוכן ומשמעות בהרבה רים שעושים.
שלום שמחון: יש חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי של הכנסת שמרכזי התעסוקה שאנחנו מקיימים הם לא ויסקונסין.
שלום שמחון: היועץ המשפטי של הכנסת כתב חוות דעת מסודרת, אמנם הנושא לא קשור לוועדה הזאת אלא לוועדת העבודה, והדיון הזה צריך להתקיים שם.
שלום שמחון: אבל לא מדובר בתוכנית ויסקונסין אלא במרכזי תעסוקה, שהם על-פי החלטת ממשלה והם לא תואמים את ויסקונסין.
שלום שמחון: חברת הכנסת סולודקין, התייחסתי בדברים שלי, בהמשך לדבריו של יושב ראש הוועדה, למרכזי התעסוקה שמוקמים במגזרי המיעוטים, בירושלים, לחרדים ובעוד רשויות נפרדות.
שלום שמחון: לא מדובר בתוכנית ויסקונסין, מדובר בתוכנית משותפת לג'וינט, לחברה למתנ"סים, לשלטון המקומי בישראל והכוונה שלה היא להביא לתוך עולם העבודה גורמים שלא עבדו עד עכשיו.
שלום שמחון: אנחנו לא פונים אליהם, הכלי הזה הוא כלי אחר, גם שירות התעסוקה יהיה שותף בו.
שלום שמחון: לא מדובר לא על הפרטות, לא על ויסקונסין.
שלום שמחון: יש חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת, אשמח להעביר לך אותה בהקדם.
מרינה סולודקין: אתה חושב שזה נורמלי שהיועץ המשפטי מחליט מה המהות של מרכזי ההכוון?
שלום שמחון: לא ביקשתי להחליט.
שלום שמחון: חברת הכנסת שלי יחימוביץ פנתה ליועץ המשפטי של הכנסת בעקבות הקמת מרכזי התעסוקה האלה.
שלום שמחון: לא אני פניתי אליו והוא גם לא ענה לי.
שלום שמחון: הוא ענה לה.
ישראל אייכלר: השאלה היא מה העיקרון.
ישראל אייכלר: לוויסקונסין היה עיקרון לגרום לכך שכמה שיותר אנשים לא יקבלו הבטחת הכנסה.
שלום שמחון: אתם רוצים להפוך את ועדת הכלכלה לוועדת העבודה של הכנסת?
כרמל שאמה-הכהן: עזבו את הנושאים של משרד העבודה, זה לא בסמכות הוועדה שלנו.
ישראל אייכלר: אני הבנתי מהשר שהמטרה היא להכניס אנשים לעבודה.
ישראל אייכלר: מטרת ויסקונסין הייתה לחסוך מסיוע לאנשים.
ישראל אייכלר: השאלה אם זה משהו שונה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא - - -
ישראל אייכלר: אני רק רוצה לשמוע מהשר שזה משהו שונה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שידברו בוועדת העבודה והרווחה - - -
שלום שמחון: זה משהו שונה לגמרי.
שלום שמחון: כל מה שאמרתי לחברת הכנסת סולודקין זה שזה גם מגובה בחוות דעת, שלא ניתנה לי, של היועץ המשפטי של הכנסת.
רוברט טיבייב: בדיונים הקודמים בוועדת הכלכלה עלה הנושא של הרשתות הגדולות, שעושות רווחים גדולים על מוצרים, כולל מוצרי חקלאות, והבאנו את הדוגמאות שאותה עגבנייה עלתה לחקלאי 2 שקלים וברשתות לפחות 3 ומשהו שקלים.
רוברט טיבייב: דיברנו פה שהרשתות עושות רווחים של לפחות 300%.
רוברט טיבייב: אתמול שמעתי אותך, אדוני השר, גם בטלוויזיה ואמרו לך שאתה מייצג את הרשתות הגדולות.
שלום שמחון: ככה אמרו לי?
רוברט טיבייב: ככה אמרו לך.
רוברט טיבייב: שמעתי אותך גם בטלוויזיה והתחמקת מתשובה.
רוברט טיבייב: זה היה בערוץ 2 בלילה.
כרמל שאמה-הכהן: מה אמרו לך?
שלום שמחון: לא יודע.
שלום שמחון: אני פעם ראשונה שומע את זה.
רוברט טיבייב: טעיתי – שאתה ביחסים טובים עם הרשתות, והכוונה היא שלא תפגע ברשתות.
ישראל אייכלר: פעם אמרו שהוא מייצג את החקלאות, וזה היה נכון.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, אווירה מאוד חיובית בינך לבין השר.
שלום שמחון: רוברט, עזוב.
שלום שמחון: אני נותן לך את החוק הזה כבר, תירגע.
רוברט טיבייב: לא נרגע.
רוברט טיבייב: אפשר להמשיך?
רוברט טיבייב: יש באמת תופעה, ודווקא בפריפריה, שהרשתות עושות שם חגיגות.
רוברט טיבייב: הרשתות הרגו את כל העסקים הקטנים והבינוניים.
רוברט טיבייב: המכולת הקטנה לא יכולה להתקיים כי הרשת אוכלת והורגת אותה.
רוברט טיבייב: איך המשרד רוצה להתמודד עם התופעה?
רוברט טיבייב: כמובן, המחירים בפריפריה באותן רשתות הרבה יותר גבוהים ממרכז הארץ.
רוברט טיבייב: תודה, אשמח לקבל תשובה.
שלום שמחון: אתה יכול לחזור על השאלה, אם אפשר?
רוברט טיבייב: זה זלזול, גם שלך, גם של המשרד שלך בכנסת ישראל ובחברי כנסת.
שלום שמחון: בן-אדם, אתה כינית אותי שקרן.
שלום שמחון: מה אתה מצפה, שאני לא אזלזל בך?
שלום שמחון: איזו ציפייה יש לך?
שלום שמחון: איזה סגנון זה?
רוברט טיבייב: ראינו את הסגנון.
שלום שמחון: זה אתה תגיד בוועדת האתיקה, לא פה.
רוברט טיבייב: בשמחה רבה, אשמח לעמוד בוועדת האתיקה.
רוברט טיבייב: ומחר במליאת הכנסת תשמע דברים יותר גרועים.
רוברט טיבייב: (חבר הכנסת רוברט טיבייב יוצא מחדר הוועדה.
רוברט טיבייב: )
ישראל אייכלר: קודם כול, אני מתנצל, כחבר הוועדה, על אי-הנעימות.
ישראל אייכלר: זו הייתה שיחה מאוד נעימה פה דווקא.
ישראל אייכלר: אני כן מאמין לשר ולפקידים אבל אני רוצה לשמוע תשובות לשאלות שהעליתי באופן מאוד-מאוד פרטני:
ישראל אייכלר: המדען הראשי – כמה כסף משקיעים?
ישראל אייכלר: למשל, האם כאשר מוציאים מכרז ממשלתי יש איזה ניקוד שמשרד התמ"ת עושה לפי צורכי המדיניות שאתם קובעים?
ישראל אייכלר: למשל, כשאתם מוציאים מכרז, אנשים שמעסיקים מהפריפריות או מהאוכלוסייה הערבית והחרדית, האם יש להם ניקוד יותר גבוה שמאפשר לזכות באיזה מכרז?
ישראל אייכלר: אז אלה דברים שאני רוצה לשמוע, תכלס, מה עושים בשטח כדי לצמצם.
ישראל אייכלר: אם יש לכם תשובות בעניין הזה - כמה משקיעים במדען הראשי?
ישראל אייכלר: כמה מזה הולך - - -?
שרון קדמי: עיקר ההשקעה שם היא במרכז ההשקעות, ומנהל מרכז ההשקעות ייתן את המספרים, דבר דבור על אופניו.
ישראל אייכלר: אני רוצה רק את התשובות לשאלות שהצגתי, ואני חושב שהצגתי מספיק שאלות.
חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כבוד השר, המנכ"ל, אני לא צריך לפרט הרבה על הנושא של המגזר הדרוזי והאבטלה במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: לא מזמן קיימנו דיון בכנסת על התוכנית של 681 מיליון שקל, שגם השר הזכיר בכנסת בשבוע שעבר.
חמד עמאר: מהדיון שקיימנו כאן והמעקב על הביצוע התברר שרק 1.5 מיליון שקלים הוצאו לביצוע ממשרד התמ"ת, רק קורסי הכשרה ליזמים קטנים המשרד מבצע.
חמד עמאר: כל השאר לא נוצל התקציב, לא בוצע התקציב ולא הגיעו בכלל לביצוע התקציב שאושר על-ידי ממשלת ישראל בפברואר.
חמד עמאר: האם השנה אותו תקציב ייעודי למגזר הדרוזי ינוצל?
שרון קדמי: אם אני זוכר נכון, התוכנית כללה שורה של משרדי ממשלה וכל משרד - - -
חמד עמאר: אני מדבר רק על משרד התמ"ת.
חמד עמאר: אני יזמתי את הישיבה למעקב אחרי ביצוע התוכנית והנציג שלכם דיבר בוועדה ואמר שרק בנושא של הכשרה התחילו בביצוע של 1.5 מיליון שקל.
חמד עמאר: כל השאר – לא התחילו בביצוע והוא אמר שהוא מקווה שהתקציב שנועד לנושא הזה ינוצל ב-2012.
חמד עמאר: ופה שמעתי שהיה ניצול תקציבי של כמעט 100%.
חמד עמאר: דבר שני, אני בעצמי מכיר את אזור התעשייה בפריפריה שדיברתם עליו, אזור התעשייה של פקיעין, כיס רסמייה.
חמד עמאר: אני מכיר אותו הרבה שנים.
חמד עמאר: תודה רבה, השקעתם שם המון כסף, אבל אין שם תעשייה, אין אפילו מפעל אחד.
חמד עמאר: אין כלום, אין שיווק.
חמד עמאר: אתם לא יוצאים לשיווק של המגרשים.
חמד עמאר: אני לא יודע מה הבעיה, מה עוצר את זה.
מרינה סולודקין: אז במה משקיעים?
חמד עמאר: השקיעו בתשתית, יש שם תשתית מעולה.
חמד עמאר: ביקרתי שם בשבוע שעבר ואני אומר כל הכבוד למשרד שהשקיע כל כך הרבה כסף.
חמד עמאר: אבל חבל.
חמד עמאר: אם אנחנו משקיעים כל כך הרבה כסף, בואו נצא לשיווק של המגרשים, בואו ננצל את ההשקעה שהשקענו.
חמד עמאר: יש השקעה, לפחות שתהיה תוצאה מסביב.
חמד עמאר: הרי כולם יודעים את הנושא של האבטלה במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: נקודה שלישית, אדוני השר, אמרת להגיע בכל דרך לאוכלוסיות של החרדים, המיעוטים, המוגבלים.
חמד עמאר: כל מרכזי ההכשרה, כל לשכות התעסוקה במגזר הדרוזי נסגרו.
חמד עמאר: אין שירות תעסוקה אחד במגזר הדרוזי, הכול נסגר.
חמד עמאר: בפקיעין היה שירות תעסוקה – נסגר; בבית ג'אן היה שירות תעסוקה שנסגר ועבר לכרמיאל.
חמד עמאר: היום יש לנו בעיה מאוד רצינית של אבטלת נשים.
חמד עמאר: אתה מכיר את זה, אני חושב שאתה מכיר את המגזר הדרוזי כל כך טוב ואתה יודע את הבעיה שאנחנו סובלים ממנה היום, שמעל 80% מהנשים מובטלות.
חמד עמאר: יש לנו אקדמאיות מובטלות.
חמד עמאר: נפגשתי רק בחודש האחרון עם יותר מ-400 בנות שסיימו תואר ראשון ויושבות בבית מובטלות.
חמד עמאר: שירותי תעסוקה, דבר בסיסי, להביא ליישובים.
חמד עמאר: ישבתי עם השר הקודם, פואד בן-אליעזר, והוא הבטיח להחזיר את שירותי התעסוקה לפקיעין, לבית ג'אן, בשביל שיהיה יותר קל, כי שמקבל דמי אבטלה של 1,800 שקל - - -
שלום שמחון: אפשר קריאת ביניים?
שלום שמחון: אבל אל תצא מהדיון.
חמד עמאר: אני לא אצא מהדיון.
חמד עמאר: קשה לפגוע בי, כי אני לא פוגע באף אחד אף פעם.
שלום שמחון: אני עדיין עובד על ההבטחות של אלי ישי, עוד לא הגעתי לאלה של פואד.
חמד עמאר: אם כך, אצטרך לחכות הרבה זמן.
שלום שמחון: אתה בא לוועדה – זה הבטיח, ההוא הבטיח.
חמד עמאר: זה דבר מאוד חשוב.
חמד עמאר: הרי יש בעיה, ואתה בעצמך אומר שאתה רוצה להגיע לכל אחד ואחד בשביל להרים את התעסוקה באוכלוסייה החלשה.
חמד עמאר: אתה אומר: אני רוצה להגיע אליהם.
חמד עמאר: איך תגיע אליהם כשאתה סוגר?
חמד עמאר: אתה צריך לקחת את זה בחשבון.
שלום שמחון: אני לא סגרתי שום סניף.
חמד עמאר: נסגרו בשנתיים האחרונות שירותי התעסוקה בפקיעין ובבית ג'אן.
חמד עמאר: אתה לא סגרת, קודמך – עד שתגיע להבטחות שלו – הוא סגר.
ישראל אייכלר: זו בעיה אמיתית.
ישראל אייכלר: השרים מתחלפים - - -
חמד עמאר: הזכרתם מעונות יום, שצריך להשקיע שם 2 מיליארד שקלים.
חמד עמאר: האם יש תוכנית מפורטת למגזר הדרוזי בנושא של מעונות יום?
חמד עמאר: כי יש לנו את האבטלה הקשה של הנשים.
חמד עמאר: אני מקווה לקבל תשובות.
שלום שמחון: המצוקה שאתה מציג היא מצוקת אמת.
שלום שמחון: דבר שני, המטרה שלנו היא להכניס גם את אותן נשים וגם את אותן מובטלות לעולם העבודה.
שלום שמחון: זו המטרה הראשונה במשרד התמ"ת היום – חרדים ומיעוטים, להכניס אותם לעולם העבודה ולייצר עבורם מקומות עבודה.
שלום שמחון: הביקור שלי במגזר הדרוזי, אחת האפשרויות שאנחנו שוקלים זה לייצר סעיף נייד שיעבור בתוך הכפרים.
שלום שמחון: כמו ניידת כזאת, שתעבור מיישוב ליישוב.
חמד עמאר: שמעתי על זה מראשי הרשויות.
שלום שמחון: אני מקווה שבשבועות הקרובים נדון עם שירות התעסוקה על ייצור הפתרון הזה.
שלום שמחון: הדבר השלישי, והוא החשוב ביותר, הוא מרכזי התעסוקה.
שלום שמחון: זה בדיוק מה שאנחנו מייצרים יחד אתכם, עם השלטון המקומי ועם שירות התעסוקה.
חמד עמאר: אמורים לקום שלושה מרכזי תעסוקה במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: אני מקווה שב-2012 יקומו.
שלום שמחון: זאת הכוונה.
שלום שמחון: ברגע שהמלצות טרכטנברג לגבי תעסוקת חרדים ומיעוטים – שהזכיר קודם חבר הכנסת אייכלר - יאושרו בממשלה, ההשקעה בשני המגזרים האלה תעמוד על 1.5 מיליארד לעידוד התעסוקה בחמש השנים הקרובות.
שלום שמחון: זה כסף נטו כדי להרים את התעסוקה, גם במגזר הדרוזי שאתה כל כך דואג לו, וגם במגזר החרדי.
שלום שמחון: חוץ מהנושא הזה, כל כלי המשרד ימשיכו לעבוד לטובת הגופים האלה.
חמד עמאר: לגבי מעונות יום יש תוכנית?
שלום שמחון: נבנה בחמש השנים הקרובות 1,000 מעונות יום.
שלום שמחון: אני לא רואה כמעט שום בעיה בבניית מעונות יום במגזר.
שלום שמחון: ההיפך, אנחנו רוצים יותר, וככל שהרשויות המקומיות והארגונים החברתיים ישתפו אתנו פעולה נבנה.
שלום שמחון: אין בעיה של בניית מעונות יום.
חמד עמאר: אזור התעשייה פקיעין?
שרון קדמי: מבחינת אזורי התעשייה, המשרד, באמצעות מינהל אזורי פיתוח, משקיע מעל 200 מיליון שקלים בשנה.
חמד עמאר: יש שם אזור תעשייה מסודר, יפה.
חמד עמאר: צריך רק להוציא את הקרקע לשיווק.
שרון קדמי: אני מסביר.
שרון קדמי: משרד התמ"ת אחראי על פיתוח התשתיות.
שרון קדמי: אנחנו ממליצים למנהל מקרקעי ישראל על פטור ממכרז לקרקע כזו או אחרת.
שרון קדמי: מינהל מקרקעי ישראל הוא זה שמשווק, ראשי הרשויות הם אלה שמשווקים מול היזמים.
שרון קדמי: אנחנו נשמח לסייע, אבל אין לנו סל של יזמים שאנחנו מחלקים בכל הארץ.
שרון קדמי: מגיע אלינו יזם, הוא רוצה ללכת לאזור תעשייה, אנחנו דואגים שאזור התעשייה יהיה מפותח.
שרון קדמי: אם הוא עומד בקריטריונים אנחנו גם ממליצים למינהל להעניק לו פטור ממכרז על הקרקע.
שרון קדמי: אנחנו לא משווקים את הקרקע פיזית אלא המינהל, בין אם באמצעות מכרז ובין אם באמצעות פטור, וראשי הרשויות.
שרון קדמי: זאת אומרת, ראשי הרשויות צריכים לפתות את היזמים שיגיעו אליהם.
שרון קדמי: בצפון יש המון רשויות שכולן רוצות ויזמים אין מספיק.
שרון קדמי: נשמח לסייע אם יש יזמים ספציפיים שנתקלים בבעיה בנ"צ מסוים.
שרון קדמי: נשמח לעזור, אבל אנחנו לא יכולים לקחת יזם ספציפי ולשים אותו באזור ספציפי.
שרון קדמי: אסור לנו.
שלום שמחון: בשבוע החולף הסיעות הערביות הגישו הצעת אי-אמון בכנסת בנושא התעסוקה במגזר המיעוטים.
שלום שמחון: חבר הכנסת ברכה קרא לי מהנתונים של הלמ"ס על כמה עומדת האבטלה במגזר המיעוטים היום.
שלום שמחון: הוא אמר שהנתון על-פי הלמ"ס, ואני מצדיק אותו, עומד על 14%.
שלום שמחון: אבל בואו נגיד את הנתון השני – אמרתי לו: למה אתה לא מקריא גם את הנתון השני?
שלום שמחון: כשקמה ממשלת נתניהו האבטלה במגזר המיעוטים עמדה על 21.5%.
שלום שמחון: הרי זה לא נעלם משמיים, זה לא קרה ככה במקרה שפתאום היא הצטמצמה ב-30%.
שלום שמחון: במגזר היהודי היא לא הצטמצמה ב-30%.
שלום שמחון: יש ירידה דרמטית באבטלה במגזר המיעוטים, ובמגזר כולו.
שלום שמחון: אבל כשמישהו רוצה להקריא רק צד אחד של המשוואה - - -
חמד עמאר: אני מכיר את הבעיה במגזר הדרוזי.
חמד עמאר: אני לא מדבר על מגזר המיעוטים בכלל.
חמד עמאר: אצלי הבעיה היא במיוחד אצל הנשים.
שלום שמחון: קודם כול, אני רוצה נציג את הנתונים ביושר, לא הכול זה לתקוף.
שלום שמחון: ירידה של 30% זו ירידה דרמטית של הממשלה הנוכחית.
שלום שמחון: אותו דבר גם אצל החרדים.
שלום שמחון: המספרים מדברים, אין לי מה לעשות נגד הדבר הזה, אין לי שום כוונה להסתיר את הנתונים.
שלום שמחון: אני לא אומר שזה קרה רק בגלל הממשלה, אבל בואו לא נתעלם מהנתונים.
שלום שמחון: אם אתה מציג אותם לחובת הממשלה, אז תציג גם את הנתונים לזכות הממשלה.
שלום שמחון: אני מתחייב שכל אישה דרוזית שתרצה לצאת לעבודה מחוץ לכפר שלה, אני אמצא לה עבודה.
חמד עמאר: תהיה לך בעיה.
חמד עמאר: אני אומר לך, תהיה לך בעיה.
חמד עמאר: הדעות הקדומות של הדרוזים שהנשים לא רוצות לצאת מהיישוב – זה כבר נגמר.
שלום שמחון: אני אומר לך את זה פה, זה גם נרשם וגם משודר – כל אישה דרוזית שתרצה לצאת לעבודה מחוץ ליישוב, אנחנו נמצא לה עבודה, שירות התעסוקה ימצא לה עבודה.
שלום שמחון: תאמין לי, אין אחד שפנה עד היום לשירות התעסוקה שלא נמצא לו מקום עבודה.
שלום שמחון: יחד עם זה, צריך לייצר מקומות עבודה גם במקום.
שלום שמחון: אין ספק שהפגיעה בענף הטקסטיל גרמה לפגיעה גדולה בחלק מהמגזר, בעיקר במגזר הדרוזי.
שלום שמחון: אבל מה לעשות?
שלום שמחון: העולם הולך למקום אחר ואנחנו צריכים לחשוב על אפשרויות אחרות.
שלום שמחון: מה הן האפשרויות, למשל?
שלום שמחון: למשל, בתקופה הקרובה יש מחשבה להקים מפעל נעליים בירכא.
שלום שמחון: זאת אומרת, אנחנו חושבים כל הזמן על אפשרויות נוספות.
שלום שמחון: אחת התוכניות שמדברים עליה כרגע עם מרכז ההשקעות היא להקים מפעל בירכא, לפתור את הבעיה של אלה שעזבו את הטקסטיל.
שלום שמחון: גם כלים אחרים בסופו של דבר יאפשרו לעודד את התעסוקה.
שלום שמחון: אנחנו נגיע ל-40% ב-2020, זאת הכוונה.
שלום שמחון: זאת אומרת, 40% מהנשים מהמגזר יהיו בעולם העבודה בשנת 2020.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, המשרד שלכם נוגע לכל אחד ואחת מאתנו באופן אישי, בכל תחום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה מכל המצגת שראיתי כרגע שאתה, אדוני השר, ואנשיך עושים עבודה ברוכה ומרגישים שאתם מזיזים דברים, עושים דברים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני חייבת לומר את המשפט, שאני מאוד לא אוהבת לשמוע אותו גם לגבי עצמי, שהתחושה היא: עשית ולא אמרת – לא עשית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה שעל אף שמשרד התמ"ת הוא משרד – אם תשאל אותי פעם איזה משרד אני רוצה, זה אחד המשרדים שהייתי רוצה מאוד לעמוד בראשו, כי זה משרד מרתק.
שלום שמחון: אני רוצה לראות את תורת הסיכויים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הסיכויים באים מלמעלה, תאמין לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רק מלמעלה.
כרמל שאמה-הכהן: באמת במקרה שלכם רק אלוהים יכול לעזור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם במקרה שלכם רק אלוהים יכול לעזור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם צריכים להתחיל להבין בכנסת ישראל שכל מה שקורה פה כתוב מלמעלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה על הציניות.
שלום שמחון: יוליה, הכול היה בצחוק.
יצחק וקנין: יוליה, אני כבר ותיק פה, גם שלום שמחון ותיק.
יצחק וקנין: נכנסנו יחד לכנסת.
יצחק וקנין: שלא תיפול רוחך, אני דווקא מעודד אותך.
יצחק וקנין: כבר היה מקרה שהליכוד ירד ל-12 ועלה.
יצחק וקנין: עולים ויורדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לך מאוד, חבר הכנסת וקנין.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא סתם אני כל כך מכבדת אותך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לחזור ולומר שהמשרד שלך מרתק ונוגע בכל התחומים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש לי תחושה שאתם לא עושים מספיק עבודה, מספיק דוברות, מספיק בונים את עצמכם כאחד המשרדים הכי רלוונטיים לכל תחומי החיים שלנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת הרבה מאוד בקשות של אנשים ששואלים שאלות ממש מוזרות, כי זה נראה לי ברור שהם יפנו למשרד התמ"ת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלות בתחום הייצוא, בתחום הייבוא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יודעים למי צריך לפנות – אליכם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למכון התקנים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יודעים למי לפנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו נקודה אחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נקודה יותר רצינית היא בנושא המעסיקים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת הרבה פניות בתחום המעסיקים, פגיעה בעובדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול כמה תלונות בתחום האכיפה של חוקי ההעסקה מגיעים למשרד שלכם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יש פה מישהו שיכול לתת לי תשובה מאוד אשמח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה בא להסביר לנו הרבה דברים שאנחנו לא יודעים, אבל אולי כדאי שתתייחסו לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא חושבת שמשרד התמ"ת פחות חשוב ממשרד האוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את משרד האוצר אוהבים להאשים בכל דבר, אבל אני חושבת שאתם משרד שנוגע בבשר החי, בבני-אדם, בכל תחום ההעסקה ואתם לא נמצאים שם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו סתם תחושה אישית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת שתקבלו אותה ותיתנו לי תשובה לגבי התלונות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני גם מבקשת לקבל תשובה לגבי הייצוא, ששאלתי קודם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המנכ"ל אמר שתהיה פה הרחבה בנושא הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול שלושה דברים, בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שזה לא בשביל ישיבה אחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אחד, נושא של העסקת אנשים מעל גיל 40.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה משרד התמ"ת עושה עם זה שאנשים מעל גיל 40 אין להם מה לעשות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני צעירה ברוחי ואני מרגישה שאני מדברת על אנשים בוגרים – אבל 40 זה הרבה יותר צעיר ממני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים יוצאים החוצה, אם איבדו עבודה, וזו אחת המכות הרציניות שקיימות במדינת ישראל.
ישראל אייכלר: אל תחכי שתהיי בת 50, כי אז המצב יותר חמור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להתחיל מגיל 40.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול מה קורה עם הנושא של מעונות לילדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא בדיוק יודעת אם זה שייך לכם, אפרופו מה שדיברתי קודם שאני לא יודעת מה שייך לכם ומה לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנושא של מעונות יום לילדים, שעכשיו ראש הממשלה החליט שזה מגיל 3.
שלום שמחון: זה משרד החינוך.
שלום שמחון: זה לא מעונות, זה גן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה עם אלה עד גיל 3?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מברכת את ראש הממשלה שהחליט סוף-סוף לעשות מעשה וזה יהיה מגיל 3, אבל מה קורה עם נשים שיש להן ילדים עד גיל 3?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה עולה הון תועפות, ואני חושבת שזה כן נמצא בתחום האחריות שלכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נראה לי שזה פסח על כולנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הכבוד לגיל 3, אבל מה קורה לפני?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דבר אחרון - עסקים קטנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם כל מה שאתם עושים, אני חושבת שאין מספיק מענה בתחום העסקים הקטנים בארץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתמול הייתה הצעת חוק בוועדת הכלכלה, הצעת חוק הניקיון, לגבי פרסום בתיבות דואר עם מגנטים ופלאיירים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו הצעה שהולכת לפגוע מאד בעסקים קטנים, לדעתי, כי אין דרך לעסקים קטנים ובינוניים לפרסם היום, לא ברדיו, לא בטלוויזיה, לא בעיתונות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה את נמצאים בכל התחום הזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שוב, אני מרגישה מחסור אדיר במידע, בקשר שלכם עם הלקוחות, במערך שלכם מול הלקוחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לקוחות – אני מתכוונת אזרחים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האמת היא ששאלתי אותך יותר מדי שאלות, אבל - - -
שלום שמחון: המנכ"ל ואני נתחלק בתשובה.
שלום שמחון: אני רוצה להגיד כבסיס שיושב ראש ועדת הכלכלה החליט לקיים דיון שהוא שונה מהדיונים שמתקיימים כל יום.
שלום שמחון: מתקיים פה דיון שעלה על סדר היום, אז מתמקדים בנושא היום.
שלום שמחון: נניח אם תחליט להתמקד בתעשייה – זה הדיון, או תקנות או חוקים.
שלום שמחון: היושב ראש ביקש מאתנו להציג את מכלול הפעילויות של משרד התמ"ת ולהציג את המשרד.
לאה ורון: אגב, זה בהתאם לתקנון הכנסת.
לאה ורון: כל אחד מהשרים מחויב להציג שמפקחת על ענייניו את תחומי פעילות המשרד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אנחנו קופצים על העגלה ושואלים את כל השאלות הנדרשות.
שלום שמחון: אני מנסה להגיד לכם, גם כמי שישב פעם בכיסא של כרמל וגם כשר, שזה דיון שונה מהדיון הרגיל.
שלום שמחון: הוא מציג משהו רחב מאוד, עם הרבה מאוד נושאים.
שלום שמחון: אז גם אתם צריכים להתנהל אחרת בדיון מהסוג הזה, זה לא משהו שהוא נקודתי.
שלום שמחון: זה דיון שונה, כמו שאמרה מנהלת הוועדה, זה לפי תקנון הכנסת, ואנחנו צריכים להציג מה המשרד עושה במכלול רחב של תחומים.
שלום שמחון: באופן טבעי, חלק מהחברים פה אומרים שהם משתעממים, וזה בסדר.
שלום שמחון: אנחנו צריכים להציג - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא לחלוטין לא משתעממת.
שלום שמחון: זה נאמר קודם.
שלום שמחון: זה דבר אחד שרציתי להגיד לגבי המהות של הדיון הזה, שהוא שונה מדיונים רגילים.
שלום שמחון: אם היינו מדברים רק על ועדת המזון, שעוסקת בהורדת יוקר המחיה, אז אין ספק שהפיוזים היו עולים והיו צעקות ועניינים, וכל אחד היה אומר את דעתו.
ישראל אייכלר: היושב ראש הציג בשאלה הראשונה את יוקר המחיה וחוסר תחרות.
שלום שמחון: בסדר, אבל הדיון היום הוא על הכול, לא רק על הדבר הזה.
שלום שמחון: זה דבר אחד, שכדאי שנגיד אותו גם בינינו.
שלום שמחון: הדבר השני, נוגע לנושאים שאנחנו עוסקים בהם.
שלום שמחון: לא במקרה הגלישה שלנו לנושאים שהם לא בתחום אחריות הוועדה הם מהירים.
שלום שמחון: זה לא מקרי, כי משרד התמ"ת זה לא תעשייה, מסחר ותקשורת, זה תעשייה, מסחר ותעסוקה.
שלום שמחון: מאחר שזו תעסוקה - - -
ישראל אייכלר: אהוד אולמרט היה גם על התקשורת וגם על התמ"ת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה זה אומר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי את מה שאתה אומר, אדוני השר.
שלום שמחון: מה שאני מנסה להגיד לך זה שבאופן טבעי חלק מהשאלות שלכם גולשות למקומות שהם לא בתחום אחריותה של הוועדה.
שלום שמחון: תחום התעסוקה - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ניהול מערך שירות לקוחות זה לא שייך אליך?
שלום שמחון: תני לי לענות.
שלום שמחון: שאלת, אני אתן תשובות לכל מה שכתבת.
שלום שמחון: הכוונה שלי היא לא להתנצח, רק להסביר.
שלום שמחון: הנושא של התעסוקה כולל את שירות התעסוקה, מרכזי התעסוקה, מעונות היום, את ההכשרה המקצועית.
שלום שמחון: כל החבילה הזאת היא בתחום התעסוקה, היא לא בתחום האחריות של הוועדה.
שלום שמחון: אין לי בעיה לדבר על זה.
שלום שמחון: אם היושב ראש רוצה, נדבר כמה שאתם רוצים.
שלום שמחון: אנחנו גם נענה על מעונות היום כי שאלת, גם אם הייתי ברחוב הייתי עונה.
שלום שמחון: אני רק אומר מה נמצא בתוך חבילת התעסוקה.
שלום שמחון: בתוך חבילת התעסוקה נמצאים הנושאים שהזכרתי קודם – מעונות יום, הכשרה, שירות התעסוקה, מרכזי התעסוקה.
שלום שמחון: עכשיו נענה על השאלות שלך.
שלום שמחון: אני לא בורח, אני רק מנסה לעשות סדר כי בסוף הדו-שיח בינינו יכול להיות דו-שיח של חירשים.
שלום שמחון: תענה בבקשה.
שרון קדמי: אוכלוסייה של בני 45 פלוס – אנחנו בוודאי ובוודאי מודעים לבעייתיות.
שרון קדמי: יש במשרד אגף שמטפל באוכלוסיות מיוחדות, שאחת מהן היא בני 45 פלוס.
שרון קדמי: יש ראש לאגף הזה, פעילה מאוד ונמרצת מאוד.
שרון קדמי: ממש עכשיו השקנו שיתוף פעולה יוצא דופן בין המשרד לבין שתי עמותות שפועלות בנושא הזה במגזר השלישי – אחת עמותת "50 פלוס מינוס" והשניה עמותת "ידיד".
שרון קדמי: עשינו גם כנס מעסיקים גדול בנושא הזה.
שרון קדמי: האוכלוסייה הזאת בוודאי ובוודאי חשובה לנו.
שרון קדמי: אנחנו מודעים לבעייתיות, שככל שאתה מבוגר יותר, למרות שאתה גם בעל ניסיון יותר ויש לך יתרונות, קשה יותר למצוא מקום עבודה.
שרון קדמי: נשמח להעביר לך את תוכנית העבודה שלהם כדי שתתרשמי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד רוצה.
שרון קדמי: לגבי מעונות היום, החלוקה מאוד פשוטה.
שרון קדמי: עד הכניסה לחוק חינוך חובה, שזה גיל 3, הם באחריות משרד התמ"ת.
שרון קדמי: אני מדבר על המעונות שנמצאים בפיקוח.
שרון קדמי: מעונות פרטיים – כל אחד יכול לעשות כאוות נפשו.
שרון קדמי: המערכת שם, כמו שאמרתי קודם, היא אחת המערכות הגדולות במשרד והיא הולכת להיות המערכת הכי גדולה בהיקף התקציבים שלה.
שרון קדמי: משרד התמ"ת מסבסד מדי שנה כמעט 90,000 ילדים בגילאים הללו במסגרת מעונות היום והצהרונים, סבסוד שנע בין 300 שקלים ל-1,500 שקלים, בהתאם למבחן ההכנסה.
שרון קדמי: המחיר שם מפוקח על-ידי משרד התמ"ת.
שרון קדמי: המחיר הוא נורמטיבי, הוא סביב 1,800 עד 2,000 שקלים, תלוי - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לילד.
שרון קדמי: כן, לילד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז זה לא נורמטיבי, כי זה לילד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יש שלושה ילדים או שני ילדים שנולדו אחד אחרי השני, אי-אפשר - - -
שרון קדמי: כשאני מתייחס למחיר נורמטיבי אני מתכוון למחיר שהוא מאוזן מבחינת התשומות שנכנסות.
שרון קדמי: אני לא אומר שזה נורמטיבי כי זה משתנה ממשפחה למשפחה.
שרון קדמי: יש כאלה ש-2,000 שקלים זו ההכנסה שלהם בחודש, ברור שלהם זה לא נורמטיבי.
שרון קדמי: לא זו הייתה כוונתי.
שרון קדמי: המחיר הזה, כאמור, מפוקח ומסובסד.
שרון קדמי: משרד התמ"ת מסבסד 700 מיליון שקלים בנה.
רן רידניק: עם הצהרונים זה אפילו יותר.
שרון קדמי: 850 מיליון שקל לסבסוד הילדים הללו.
שרון קדמי: במסגרת דוח טרכטנברג זה יגדל תוך חמש שנים בחצי מיליארד שקלים נוספים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר הנחות?
שרון קדמי: לא, המטרה היא להרחיב את ההיצע זאת אומרת, מספר המבנים הפיזיים, ועל-ידי כך להכניס כמה שיותר ילדים למסגרות המפוקחות.
שרון קדמי: המסגרות המפוקחות ייהנו משני דברים.
שרון קדמי: אחד, מחיר מפוקח.
שרון קדמי: יש הבדל בין 2,000 שקלים מפוקח עם סבסוד לבין 5,000 שקלים במעון פרטי.