GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אני רוצה להעיר הערה להערתם של עורך-דין נייגר ושל גברת שחל מהמשרד להגנת הסביבה.
אתי בנדלר: אכן ניתן להשיג, לערער, על החלטות בדבר הטלת עיצום כספי.
אתי בנדלר: אבל שיקול הדעת של בית-המשפט או התכנים של שיקול הדעת, כשהוא בודק בערעור על החלטה מינהלית, הוא שונה לחלוטין משיקול הדעת בעניין עבירה פלילית.
אתי בנדלר: כשבית-משפט דן בערעור על עיצום כספי הוא בודק את סבירות ההחלטה, את סבירות שיקול הדעת כפי שבודקים כל החלטה מינהלית.
אתי בנדלר: לכן, להגיד שהיקף הערעור או היקף שיקול הדעת של בית-המשפט במקרה זה הוא אותו דבר – אני ממש חולקת על דעתךְ בעניין.
נעמה שחל: זה לא מה שאמרתי.
אתי בנדלר: אבל זה מה שנובע מהעניין.
אתי בנדלר: יש כאן שאלה מאוד פשוטה.
אתי בנדלר: כשהרגולטור מחליט להטיל עיצום כספי על מאן דהוא, אם ההחלטה עצמה היתה סבירה ברמת סבירות שנדרשת במשפט האזרחי – קרי: 51% לצורך העניין – בית-המשפט לא פוסל את ההחלטה הזאת.
אתי בנדלר: לעומת זאת, אם הוגש נגד אדם כתב אישום, עומדות לנאשם הגנות שונות מתחום המשפט הפלילי, ומעבר לכל אותן הגנות הוא יכול גם לזכות אדם.
אתי בנדלר: כאן אין זיכוי.
אתי בנדלר: אין משהו מקביל לזיכוי מעיצום כספי.
נעמה שחל: אכן אמרתי שהעילות שונות ורף ההוכחה הוא אחר.
נעמה שחל: כל שציינתי הוא שלהגיד שאין כמעט אפשרות להשיג על זה היא אמירה לא נכונה לדעתי.
נעמה שחל: אני מסכימה שיש הבדל, ואפילו הבדל ניכר, בין הליך העיצום הכספי להליך הפלילי, אבל ההבדל הניכר הזה בא לידי ביטוי בשיטת הניקוד.
נעמה שחל: ולכן, עיצום כספי שיכול להיות לעתים כזה שמוטל בגין הפרה אפילו חמורה – ומצבים כאלה יכולים להתרחש – הניקוד הניתן לעיצום הכספי הוא נמוך יחסית בהשוואה להרשעה פלילית שאז הוא גבוה יותר.
נעמה שחל: וזה בא לבטא בדיוק, בין היתר, את ההבדל שהיועצת המשפטית התייחסה אליו.
נעמה שחל: אני מודה שיש הבדל בהליך הראייתי, אבל להגיד שאין כמעט אפשרות להשיג היא אמירה לא נכונה לדעתי.
אתי בנדלר: הייתי אומרת שיש מקום להשיג, קשה להשיג על עצם ההחלטה להטיל עיצום כספי – וזה עושה את ההבדל.
אתי בנדלר: ולא משנה גובה העיצום שמוטל בסופו של דבר על אותו אדם, כי עצם העובדה שהוטל עליו עיצום כספי מקנה שתי יחידות הפרה.
אתי בנדלר: אני רוצה גם להפנות את תשומת הלב לסעיף המסמיך כדי שנדע במה מדובר.
אתי בנדלר: הרי סעיף 19ב לחוק לעידוד השקעות הון אומר: "בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), שר התעשייה, המסחר והתעסוקה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת יקבע" – והנה אנחנו מגיעים לכך – "(1) תנאים למתן אישור, לרבות תנאים מוקדמים לכניסת האישור לתוקפו, שעניינם שמירה על איכות הסביבה".
אתי בנדלר: השאלה היא עד כמה אפשר למתוח את המילים "שעניינם שמירה על איכות הסביבה", ולהגדיל אותן ל"הפרות הוראות שעניינם חיקוק על הסביבה, לרבות הפרות טכניות".
אתי בנדלר: אלא אם תגידי שאי הגשת דוח במועד או מתן מידע על החלפת בעל שליטה בתאגיד מסוים, הם כבר ענייני שמירה על איכות הסביבה.
אתי בנדלר: אני לא בטוחה וראוי לבדוק את העניין הזה, כי מטרת התקנות האלה, החשובות כל כך – אם מותר לי להביע גם עמדה ערכית בעניין הזה – זה לוודא שמבקש שביצע הפרות שפגעו באיכות הסביבה לא יקבל מענק מטעם המדינה.
אתי בנדלר: אנחנו יודעים שאחרי שחוק מתקבל הוא כבר ניתק מטבורו של בית המחוקקים וכולי, אז אני לא פונה כרגע לכוונת המחוקק.
אתי בנדלר: אבל לו היה נשאל המחוקק בעניין הזה, אני לא חושבת שהוא חשב בדיוק על עבירות טכניות בהקשר הזה.
נעמה שחל: אם יורשה לי להסביר, אנחנו מדברים על עבירות דיווח ואני יכולה לתת דוגמה לעבירת דיווח שאנחנו רואים בה חומרה רבה – מפעל שמתקיים בו אירוע חומרים מסוכנים, אירוע שעלול להביא לסיכון העובדים, ובוודאי לסיכון הסביבה כולה.
נעמה שחל: אנחנו רואים מפעלים כאלה, שלא טורחים ליידע את מוקד הסביבה על האירוע הזה, ולא טורחים להרים אלינו טלפון, ולעתים האירוע נגמר יחסית - -
אתי בנדלר: זה ודאי עניין של הגנה על סביבה.
אתי בנדלר: אני לא חושבת שבנושא כזה יש מחלוקת.
נעמה שחל: אבל אם אנחנו מדברים על עבירות דיווח, אז זו לדוגמה עבירת דיווח.
חמד עמאר: לא על זה דיברה היועצת המשפטית.
נעמה שחל: אני רוצה להסביר את דברי.
נעמה שחל: גם אם האירוע נגמר בצורה פשוטה וזניחה יחסית, עצם העובדה שהמפעל לא טרח לדווח למשרד יש בה אינדיקציה על התנהגות קלוקלת, אפשר לומר, של המפעל.
נעמה שחל: אירוע שכיום לא נגמר כאירוע מסכן חיים, אבל אולי בעתיד כן יוביל לאירוע מסכן חיים.
נעמה שחל: אנחנו רואים גם באי דיווח בעיה סביבתית שיכולה אפילו להחמיר.
נעמה שחל: לדוגמה של אכיפת - -
חמד עמאר: אני רוצה לתת לחבר הכנסת רשות דיבור.
איתן כבל: כשהיועצת המשפטית אמרה: לו היינו שואלים את המחוקק – את יודעת, יש שבעים פנים לתורה כי לא היה את מי לשאול, ואני רוצה לכוון.
איתן כבל: הרי אנחנו כבר שבע שנים אחרי, ואמרתי ששבע השנים הרעות הסתיימו, אז אני רוצה לחשוב במושגים של שבע שנים טובות.
איתן כבל: הכוונה שלי היא לא להתחיל להתחפר.
איתן כבל: התקנות שאמורות לבוא כפועל יוצא לחוק, אמורות לאחוז את השור בקרניו.
איתן כבל: אם אני רואה שיש משהו, כבר מהדיון הקצר הזה, שעלול לגרום לנו להתחיל ולהתחפר, ולְמה התכוון, ולא התכוון – אני לא מזלזל בעניינים המינהליים אבל הם חשובים לי פחות במקרה הזה.
איתן כבל: אני רוצה ל"אחוז את השור" בעניין הזיהום.
איתן כבל: אני לא רוצה שבסוף נתחיל לרדוף אחרי כל מפעל ומפעל אם הגיש ניירת או לא הגיש ניירת, ואם כן התכוון החוק או לא אמר החוק.
איתן כבל: "מינהלי" זה עניין רחב.
איתן כבל: זיהום זה זיהום או לא זיהום – זיהמת או לא זיהמת.
איתן כבל: כשפורצת שריפה, ומסתבר שבמפעל מסוים לא שמרו על הכללים וזה גרם לאסון בדרגה מסוימת, אלה דברים ברורים.
איתן כבל: במקרה הזה אני באמת מסתפק בטוב מאוד.
איתן כבל: אני נזהר מאוד בחוק הזה ובתקנות האלה מהמצוין.
איתן כבל: כי התהליכים כדי להגיע למצוין – לא יהיו תקנות.
איתן כבל: חבר'ה, אף אחד מכם לא רץ לבתי-משפט ושילם אגרות, ועשה, ומתמודד בשביל הדברים האלה.
איתן כבל: אני כבר לא רוצה להיות צודק במאה אחוז.
איתן כבל: אני רוצה שהתקנות האלה תתפוסנה, והיועצת המשפטית של הוועדה הבינה כי היא זוכרת את הדיון עוד בתחילתו לפני שש-שבע שנים.
איתן כבל: קראתי גם את הדברים של ידידי, החבר'ה הירוקים, "חיים וסביבה", ואנחנו משתפים פעולה.
איתן כבל: הלוואי ויכולתי להגיע בכל דבר ודבר לשלמות הגדולה.
איתן כבל: בשונה מאלה שמנסים להתווכח על קוצו של יו"ד, אני מסתפק בתקנות ולא בכל העוצמות הנדרשות.
איתן כבל: ירצה המשרד אחר כך לבוא ולהחמיר – בבקשה, הוא לא צריך אותי בשביל זה.
איתן כבל: אני לא יכול למנוע מהמשרד לקבל החלטות כאלה.
איתן כבל: אבל אני רוצה את הליבה של החוק, שמי שמזהם – "יחטוף".
חגית אלפנדרי: שמי חגית אלפנדרי מארגון "חיים וסביבה", אני מנהלת פרויקט אחריות תאגידית.
חגית אלפנדרי: רק בתחילת השבוע פורסם דוח של עמותת "אזרחים למען הגליל" שהציג את המפעלים שלא עומדים בחוק, ושלא מעמידים אותם לדין ושעדיין קיימים.
חגית אלפנדרי: אנחנו צריכים לשים רף גבוה מתוך המחשבה שאם אנחנו לא נגן על עצמנו – אנחנו כאזרחים – אז המפעלים לא ידאגו לנו.
חגית אלפנדרי: ולכן אני דורשת לשים את הרף כמה שיותר גבוה על-מנת להגן על הסיבה, ועל-מנת להגן על אזרחי מדינת ישראל.
חגית אלפנדרי: אני מצטערת שאני לא משאירה את הנושא בידיים של התעשייה, אולי מתוך חוסר אמון – וכמו שגברת שחל אומרת, בעיית הדיווח שהיא פשוטה מאוד כביכול, עדיין לא נעשית כמצופה.
חגית אלפנדרי: נושא השקיפות חשוב לנו, האזרחים, כדי להגן על עצמנו ועל הסביבה.
חגית אלפנדרי: ולכן, גם בדברים האלה אנחנו רוצים שקולנו יישמע ושיתייחסו לנושא הזה בכובד ראש.
חמד עמאר: לפי הדיון שקיימנו עכשיו אני רואה שלא התקיימה התייעצות עם משרד התיירות.
חמד עמאר: לכן אני מבקש שתתקיים בהקדם האפשרי התייעצות עם משרד התיירות, לקחת בחשבון את ההערות שהועלו כאן, גם את אלה של היועצת המשפטית של הוועדה, להכין נוסח ותיקונים בהתאם לדיון שהתקיים כאן, ולהביא אותו בהקדם על-מנת לאשר את הנושא.
איתן כבל: סיימת, אבל רציתי להגיד בכל זאת.
איתן כבל: אנחנו מחוקקים חוקים ולא מצליחים לעמוד מול ההפרות.
איתן כבל: הרי בסוף יש גם אכיפה.
איתן כבל: אנחנו לא נצליח להתעסק עם הדברים האמיתיים.
איתן כבל: אני מסתובב באזורים מסוימים, אני רואה הפרות של שפיכת פסולת, אני מתקשר ו"מדבר עם המנורות".
איתן כבל: הלוואי והייתי יכול להתמודד עם הכול.
איתן כבל: אני אומר בפעם המי יודע כמה, אני רק נראה צעיר.
איתן כבל: אני עובד אתכם כבר הרבה שנים פה, ובסופו של עניין אנחנו רוצים להשיג את הכי-הכי טוב.
איתן כבל: אני אמרתי שלא רע לי לנסוע גם במאזדה.
איתן כבל: לא רע, אחלה אוטו.
איתן כבל: ולזה אני מכוון – שיהיו לנו כבר תוצאות שנוכל להתמודד אתן.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום דיווח שר התמ"ת על מדיניות ותוכניות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לניצול תקציב שנת 2011.
כרמל שאמה-הכהן: מכבדים אותנו בישיבה כבוד השר שלום שמחון, המנכ"ל שרון קדמי, מנהל מרכז ההשקעות מר חזי צאיג, המדען הראשי ומנהל האגף לסחר חוץ – ויסלחו לי כל הפונקציונרים האחרים.
כרמל שאמה-הכהן: תציגו אותם ונשמח שהם ידברו.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד השר, אני חושב שהמשרד שלך, יחד עם משרדים כלכליים אחרים, נקלע לסערה חברתית-כלכלית שפקדה את מדינת ישראל והתעוררה בקיץ האחרון.
כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים, שבין היתר, דנו בהם יחד אתכם עוד לפני כן בכנסת, במהלך המחאה.
כרמל שאמה-הכהן: המחאה אמנם נמצאת כרגע במצב לא ברור, אבל המחויבות שלנו היא להמשיך לטפל בכשלים ובעיוותים שהיא הצביעה עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שמדינת ישראל היא מדינה שפורצת דרך בהמון תחומים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו כלכלה מפותחת, אפילו במאה ה-21, אבל רמת התחרות שלנו היא בערך של המאה ה-19.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, עם כל ההתפתחות הטכנולוגית ועם ההתפתחות החברתית, עדיין רמת התחרות - מהבסיס של השוואת מחירים, דרך הריכוזיות - היא של משקים מאוד עתיקים, לא של משק שנפתח, מאיץ פעילות ורוצה להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הנתון של מחלקת המחקר של הכנסת, שמצביע שמחירי המזון – שזה דבר מאוד בסיסי אחרי קורת גג - עלו ריאלית משנת 2005 ועד מאי 2011 בשיעור הגבוה ביותר במדינות שנסקרו ולכן יש צורך בהגברת התחרות, צמצום הריכוזיות, הורדת המכסים, שדיברת עליהם השבוע.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב ששמעתי אותך אומר שמדינת ישראל נרדמה בשמירה בעניין של יוקר המחיה והתחרות.
כרמל שאמה-הכהן: זה נכון, אבל אני לא בטוח שהתעוררנו לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: גם בקצב שאנחנו מתנהלים בכנסת ובממשלה, הדברים עוברים ואוטוטו אולי כבר נגיע לבחירות ותהיה ממשלה חדשה.
כרמל שאמה-הכהן: למעט מה שהובלנו בתחום המיסוי, בתחום התחרות ובתחום של יוקר המחיה, עוד לא הבאנו בשורות אמיתיות לציבור ואנחנו מחויבים לכך.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, בדוח טרכטנברג יש המון פרקים שמתייחסים לפעילות של משרדך.
כרמל שאמה-הכהן: יש פרק די מרכזי על מכון התקנים, היינו רוצים לשמוע את העמדה שלך בעניין, את עמדת המשרד – איך אתם רואים את המשך הדרך, את יישום המסקנות.
כרמל שאמה-הכהן: היו דיונים בוועדה לגבי עסקים קטנים ובינוניים, לגבי מצוקת האשראי שלהם, אפליית האשראי שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: במדינת ישראל הפרופורציה בהקצאת האשראי לגדולים לקטנים והבינוניים היא חסרת תקדים בעולם המפותח.
כרמל שאמה-הכהן: אין פרופורציה, לא למשקל שלהם בתמ"ג ולא למחזור הפעילות שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים שמונעים תחרות והם גם מעכבי צמחיה.
כרמל שאמה-הכהן: אדם, מעבר ליוזמה ולכישרון, צריך הון כדי להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: כל מפעל קטן ובינוני שרוצה להתפתח ולהתמודד מול הגדולים באמת – שזה עוד מאבק בריכוזיות - צריך הון.
כרמל שאמה-הכהן: זה בדרך כלל לא הון שהוא חסך ממשכורות או מהדרך הקצרה שלו בחיים, אלא זה הון שבא ממערכת, שהיום היא די סגורה וריכוזית.
כרמל שאמה-הכהן: לכן הקרנות שאתם הצהרתם עליהן, קרנות המינוף וקרנות האשראי, הן דבר מבורך אבל צריך לבחון עד כמה הן מתקנות את העיוות הזה.
כרמל שאמה-הכהן: היום, מיד אחרי הישיבה הזאת, הגשת לנו הצעת חוק, שאני חושב שהיא מאוד חשובה, וזה הנושא של העיצומים מנהליים בנושא של ההגבלים העסקיים.
כרמל שאמה-הכהן: סיכמנו שהנושא הזה יקודם בצורה מהירה לאור חשיבות העניין.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות אפילו שנגמור את זה יותר מהר ממה שאתה חושב.
שלום שמחון: היום.
כרמל שאמה-הכהן: היום אתה רוצה?
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי שאתה חושב שזה יהיה עד כדי כך מהר, אבל לא התחייבנו שלא.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, יש תופעת רוחב שהיינו רוצים לשמוע את התייחסותך אליה, בתור שר בממשלה, של משרדים שמפריטים המון משימות למיקור חוץ.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם המשרד שלך נוקט בצעדים במישור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלך, איך אתה רואה את הדברים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אלה הנקודות העיקריות.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, שמענו על ההסכמה שלך עם האוצר לגבי הורדת מכסים במוצרי המזון.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה דיברה על כך וכמובן על האיזון הנדרש לגבי הגנה על התעשייה והייצור המקומי.
כרמל שאמה-הכהן: ברור לנו שאי-אפשר לאכול את העוגה ושתישאר שלמה לגמרי, אבל מה שמטריד אותי באמירה שיוחסה לך, והייתי רוצה לשמוע הבהרה, זה אלמנט הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: דיברת על כך שיש הסכמה, אבל מישור הזמן עוד לא הוסכם.
כרמל שאמה-הכהן: מה הפערים בזמנים ולאן אתה מכוון?
כרמל שאמה-הכהן: אלה בערך הנקודות שאני רואה שהוועדה תרצה לשמוע ממך.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, אחרי שאתה והמנכ"ל תציגו את הדברים חברי הכנסת ישאלו את השאלות שלהם.
שלום שמחון: תודה, אדוני יושב ראש ועדת הכלכלה על ההזדמנות לאפשר למשרד התמ"ת להציג את תחומי פעולתו כאן בוועדה.
שלום שמחון: ועדת הכלכלה היא הוועדה המרכזית להנעת תהליכי צמיחה במשק הישראלי.
שלום שמחון: אני שמח שככל שחולף הזמן מתייצבת פה תפיסת עבודה ותפיסת עולם שהחשיבות להניע את המשק הישראלי באמצעות כלים שמושגים כאן, בתוך הוועדה, הופכת להיות יותר ויותר חשובה, לא רק בהעלאת נושאים לסדר היום אלא גם בקידום הצעות חקיקה, תקנות ואפשרות להציג את נושאי הפעולה של המשרדים השונים.
שלום שמחון: משרד התמ"ת הוא משרד שסמוך בעיקר על שולחנה של ועדת הכלכלה.
שלום שמחון: מבחינת המשרד זה כלי עבודה מרכזי, והייתי אומר שאם ועדת הכלכלה רוצה שמשרד התמ"ת לא יעבוד אז הוא לא יעבוד.
שלום שמחון: לשמחתי, בתקופת כהונתך זה לא מה שקורה, קורה בדיוק ההיפך, ואני שמח על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל גם עם הוועדה וגם עם צוות הוועדה בקידום נושאים שעומדים על סדר היום.
שלום שמחון: משרד התמ"ת הוא המשרד הכלכלי-חברתי שבאמצעותו הממשלה מבצעת את המדיניות הכלכלית שלה, בצד משרדים אחרים כמובן.
שלום שמחון: אבל המדיניות הכלכלית-חברתית, בסופו של יום, מובלת דרך משרד התמ"ת בשורה ארוכה של נושאים, שהזכרת, שנסקור אותם ונפרט אותם.
שלום שמחון: מראש החלטנו שלצד ההצגה של המנכ"ל תהיה אפשרות לבעלי התפקידים המרכזיים במשרד לדבר.
שלום שמחון: אני חושב שזה הרבה יותר חשוב לשמוע אותם, את הנושאים שהם עוסקים בהם, את המצוקות שהם מטפלים בהן.
שלום שמחון: זה כלי חשוב, כי מתוך שיח העבודה הזה אפשר לייצר שיתוף פעולה הרבה יותר פורה ולקדם הרבה יותר נושאים.
שלום שמחון: אין ספק שהמשרד בראשותי נקלע בשנה האחרונה לצומת מאוד חשוב, בעיקר בעקבות דוח טרכטנברג, שמאפשר לממשלה ולמשרד התמ"ת, כמשרד מבצע, להוביל שורה ארוכה של נושאים שעומדים על סדר היום.
שלום שמחון: הנושאים האלה מובאים בדוח טרכטנברג, שכמו שאמרתי תמיד, זה לא ספר התנ"ך, אבל יחד עם זאת לאורו אנחנו פועלים ומשתדלים להגיע להבנות, ככל הניתן, מול משרד האוצר.
שלום שמחון: בעיקרון, אין לנו הרבה ויכוחים עם משרד האוצר.
שלום שמחון: יש לנו ויכוחים על הדרך, אין לנו ויכוחים על המהות.
שלום שמחון: אנחנו חושבים שלהניע תחרות במשק הישראלי זה גורם מאוד חשוב לצרכן הישראלי.
שלום שמחון: השאלה, בכל המרכיבים שהזכרת, היא משך הזמן, כי האיזונים שנמצאים בתוך משרד התמ"ת הם איזונים מאוד רגישים, שלוקחים בחשבון גם את התעשייה המקומית, גם את שוק העבודה בישראל, גם את מקומות העבודה בפריפריה, גם יצירת מקומות עבודה חדשים.
שלום שמחון: אין כלי שאפשר לומר שבמטה של קסם פותח את היבוא, מעסיק עובדים והכול נע קדימה.
שלום שמחון: אנחנו צריכים לדעת לשמור על האיזונים הנכונים כדי לא לשפוך את התינוק עם המים.
שלום שמחון: זה קורה כמעט בכל מרחב הנושאים שאנחנו עוסקים בהם.
שלום שמחון: הנושא של הנכסים הוא נושא חשוב ובאמת משך הזמן מאוד מטריד את משרד התמ"ת.
שלום שמחון: אנחנו חושבים שהמהלך הזה צריך לקרות באופן הדרגתי, מושכל.
שלום שמחון: יש מהלכים גדולים בתוך המשק הישראלי, של מעבר מפעלים לפריפריה ויצירת מקומות עבודה.
שלום שמחון: חלק מהמפעלים המדוברים הם מפעלי מזון מעובד מאוד רגישים, שמייצרים הרבה מאוד מקומות עבודה.
שלום שמחון: גם כאזרח, גם כחבר כנסת וגם כחבר ממשלה אני בהחלט יכול להגיד שהנושא של התעסוקה מאוד מטריד.
שלום שמחון: אנחנו אמנם נמצאים באבטלה נמוכה באופן יחסי למדינות המערב, אבל זה דבר שיכול להתהפך בן לילה.
שלום שמחון: לכן, בבואנו לשקול את השיקולים הוויכוח הוא לא בינינו לבין משרד האוצר על הכיוון, על יצירת התחרות במשק.
שלום שמחון: הוא בעיקר על היכולת לשמור על האיזונים, תוך הגנה על התעשייה המקומית וגם על מקומות העבודה.
שלום שמחון: זה, לכאורה, מייצר מצב שמשרד התמ"ת הוא כאילו משרד שבולם תהליכים כלכליים במשק.
שלום שמחון: הזכרת פה את מכון התקנים, אנחנו לא חושבים שלא צריך לבצע שינויים במכון התקנים.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבעתי עמדה לגבי מכון התקנים.
כרמל שאמה-הכהן: רציתי לשמוע את עמדתך.
שלום שמחון: אני אומר את עמדתי כפי שאני קורא אותה בעיתונים.
שלום שמחון: אני קורא בעיתונים ששמחון הוא הבלם.
שלום שמחון: אז אני אומר כבר שאני לא בלם לשום דבר.
שלום שמחון: זה לא שאני לא חושב שמכון התקנים לא צריך לעבור שינויים, התייעלות ולהתייחס למציאות החדשה במשק.
שלום שמחון: נשמע אחר כך כמה דברים על הנושא הזה.
שלום שמחון: אנחנו בעד התייעלות, אבל התייעלות מושכלת לא התייעלות שחושבת שבמדינת ישראל קיים משק של ג'ונגל ואפשר לעשות מה שרוצים.
שלום שמחון: נושא נוסף שעלה על סדר היום בימים האחרונים הוא הנושא של היטלי סחר.
שלום שמחון: גם כאן לכאורה מוצג כאילו יש איזה שריף במשרד התמ"ת, שכל מה שמעניין אותו זה לשמור על המונופולים, להגן על התעשייה המקומית ולהטיל היטלי סחר.
שלום שמחון: אני רוצה שפעם אחת נגיד את האמת, אדוני יושב ראש הוועדה, מדינת ישראל בתחתית הטבלה בהטלת היטלי סחר, אנחנו בין המדינות האחרונות בעולם.
שלום שמחון: מדינות שאנחנו סוחרים אתן בקנה מידה גדול, כמו ארצות-הברית, כמו מדינות אירופה.
שלום שמחון: טורקיה, שהסחר בינינו לבינה עלה בעשרות אחוזים בשנה האחרונה, באופן דרמטי, למרות המצב המדיני הרגיש, הטילה למעלה מ-20 היטלי סחר.
שלום שמחון: מדינת ישראל בתקופה המקבילה הטילה שניים, ושר האוצר לא חתם עליהם מתוך כוונה להגן, בין היתר, גם על העובדים.
שלום שמחון: זה כלי שאני לא חושב שאפשר להתעלם ממנו.
שלום שמחון: אנחנו לא נמצאים במקום שבו יש בלמים.
שלום שמחון: מצד שני, פתיחת המשק לתחרות היא מאוד חשובה.
שלום שמחון: פתיחה לייבוא מתחרה גורמת גם לתעשייה להתייעל.
שלום שמחון: אנחנו בהחלט רואים נכון את היכולת שלנו להוביל תהליכים שיובילו את מהלכי הצמיחה במשק.
שלום שמחון: זה נעשה באמצעות הרבה מאוד כלים.
שלום שמחון: גם במרכז ההשקעות יש תנופה מאוד גדולה של מעבר תעשייה לפריפריה.
שלום שמחון: הקרב שלנו בסופו של יום הוא כמעט על כל מקום עבודה.
שלום שמחון: אנחנו בהחלט מתעקשים להביא לאזורי הפריפריה תעשייה.
שלום שמחון: הקרב שלנו מול ענקית השבבים "אינטל" הוא קרב חזק, מכיוון שאנחנו חושבים שהיא צריכה לפתוח מפעל גם בצפון הארץ ולא רק בדרום ולייצר יותר מקומות עבודה.
שלום שמחון: לא מדובר בהשקעה קטנה, לא בכל יום מדינת ישראל גורמת לחברה רב-לאומית להשקיע 20 מיליארד שקל.
שלום שמחון: זה לא דבר שקורה במקרה.
ישראל אייכלר: אדוני השר, בדרום טוענים שגם אלה שעובדים במפעל שם רובים באים מהמרכז.
חזי צאיג: זה נתון לא נכון.
חזי צאיג: בדקנו את זה, מעל 85% גרים באשקלון ודרומה.
ישראל אייכלר: שמעתי את הטענה הזאת שם.
כרמל שאמה-הכהן: יש גם כאלה שבאים מהמרכז.
חמד עמאר: יש גם כאלה שבאים מהצפון.
שלום שמחון: בהנחה שאינטל תחליט לבצע את ההשקעה הבאה שלה בישראל, היקף ההשקעה יעמוד על למעלה מ-20 מיליארד שקל, והוא יוסיף לאזור הדרום למעלה מ-2,000 עובדים, מעבר למעגלים הנוספים.
שלום שמחון: זה נכון שאנחנו מתעקשים על זה שגם באזור הצפון ייפתח מפעל נוסף של אינטל.
שלום שמחון: אני שמח ששר האוצר נמצא בחו"ל כרגע, בין היתר כדי לסיים תהליכים שהתחלנו אותם לפני זמן, אבל זה לא יהיה המפעל היחיד שייפתח באזור הדרום.
שלום שמחון: "סודה סטרים" הגישה את הבקשה שלה, היא רוכשת את הקרקע בימים האלו וזה עוד 1,000 מקומות עבודה.
שלום שמחון: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים להניע תהליכים.
שלום שמחון: העובדה שמדינת ישראל מובילה בתחום המדען הראשי היא עובדה, אבל גם הדבר הזה נשחק.
שלום שמחון: בסופו של יום זה מנוע צמיחה מרכזי, והוא נשחק לאורך זמן.
שלום שמחון: אני מאוד מקווה שנגיע עם משרד האוצר להבנות להגדלת תקציב המדען הראשי, אבל נכון לרגע זה אנחנו הולכים ומאבדים את מעמדנו.
כרמל שאמה-הכהן: על איזה סדר גודל של הגדלה מדובר?
שלום שמחון: אנחנו זקוקים במדען הראשי לסדר גודל של מאות מיליוני שקלים בכל אחת מהשנים הקרובות, מעבר למה שיש כרגע בתקציב.
שלום שמחון: המדען הראשי אמנם עובד 24 שעות ביממה, אבל הוא בעצם מסיים עבודתו בכל שנה באזור חודש אפריל.
שלום שמחון: זאת אומרת, ההיקפים הם היקפים ענקיים.
שלום שמחון: באשר לעניין של הפרטת השירותים – אני לא מכיר שירות שהפרטנו.
שלום שמחון: בהחלט יש מאמץ גדול למקד את הנושא של החרדים, את הנושא של המיעוטים ואת הנושא של אנשים עם מוגבלויות לכניסה לעולם העבודה.
שלום שמחון: שם נמצא העתיד של מדינת ישראל.
שלום שמחון: אם לא נדע להגדיל את היקפי המשתתפים בשוק העבודה עד שנת 2020 בהיקפים שהממשלה החליטה עליהם אז אנחנו יכולים להיות בבעיית צניחה, לא בבעיית צמיחה.
שלום שמחון: אנחנו עושים מאמצים גדולים, וכדי לבצע את המאמצים האלו אנחנו פותחים מרכזי תעסוקה גם במרכזי המיעוטים, גם בירושלים וגם בערים נוספות ברחבי הארץ, כדי לנגוע באותם אנשים שלא מגיעים לשירות התעסוקה.
שלום שמחון: הם לא מגיעים לשם, לא מבלים שם, לא נמצאים שם, הם לא יודעים מהקיום של הדבר הזה.
שלום שמחון: אנחנו מנסים להגיע אליהם בכל דרך כדי לשלב אותם בעולם העבודה ולפתוח בפניהם אפשרויות של הכשרה וכניסה לעבודה.
שלום שמחון: זה נכון ששירות התעסוקה צריך להיות חלק מהעניין ואנחנו מקווים לשלב גם את שירות התעסוקה בנושא שהוא לא עסק בו קודם, כי אם לא יגיע אליו מישהו אז הוא לא יהיה שם.
שלום שמחון: על כל פנים, בכל סדרת הנושאים שמובלים, בעיקר בשנה האחרונה, אנחנו מנסים למקד את ההגעה בסופו של יום לצרכן.
שלום שמחון: הקמנו מטה צרכני, שמאגד בתוכו את כל הגופים הצרכניים שכפופים או עובדים מול משרד התמ"ת, גם את הממונה על ההגבלים העסקיים, גם את הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן וגם את המועצה לצרכנות.
שלום שמחון: אני יודע שהתקיים פה דיון בשבוע החולף לגבי הרשות לסחר הוגן ואני בהחלט מברך על הדיון הזה ועל היכולות שלנו.
שלום שמחון: זה חלק מהמהלכים שאנחנו נמצאים בהם מול משרד האוצר.
שלום שמחון: בסופו של דבר הממשלה, בעקבות דוח טרכטנברג, תוסיף מיליארדי שקלים בשנים הבאות לפעילות של משרד התמ"ת בכל מכלול הנושאים, כולל ביכולת של משרד התמ"ת לבצע את השינויים, שחלקם קשור לפתיחת המשק לייבוא ואת הגדלת תקציבי המדען הראשי ומרכז ההשקעות, מתוך כוונה לייצר יותר מקומות עבודה ולהבטיח את עתידה של מדינת ישראל ברמה הכלכלית.
שלום שמחון: נושא אחרון, אדוני היושב ראש, שאני חושב שצריך להקדיש לו ישיבה נפרדת, הוא הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים.
שלום שמחון: אני חושב שנגעת בנקודת האמת – הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים הוא מרכיב חשוב מאוד בכלכלה של מדינת ישראל, הוא מרכיב חשוב מאוד בכלכלה של כל מדינות העולם.
שלום שמחון: זה סקטור שצריך לדחוף אותו קדימה.
שלום שמחון: אנחנו נמצאים בשלבים מאוד מתקדמים של הכנת הצעת חוק לעסקים קטנים ובינוניים, שתגדיר את מרחב הפעילות של העסקים הקטנים בישראל ותייצר כלי עבודה לכל העסקים.
שלום שמחון: עשינו מספר מהלכים בחודשים האחרונים, כמו מע"מ על מזומן וכמו הנושא של דמי אבטלה לעצמאים, שנמצא בדיונים מתקדמים בינינו לבין משרד האוצר.
שלום שמחון: אני חושב שבהחלט שווה לייחד לנושא הזה דיון נפרד.
שלום שמחון: הייתי שמח אם לצד המותג של ועדת הכלכלה הנושא של העסקים הקטנים והבינוניים כמנוע צמיחה מרכזי למשק הישראלי יבוא לידי ביטוי בעבודת הוועדה בשבועות הקרובים.
ישראל אייכלר: יש תקווה לבעל המכולת?
שלום שמחון: אני חושב שכן.
שלום שמחון: ברגע שהכנסת תחוקק את החוק, זה יהיה משהו אחר לגמרי.
שלום שמחון: סוכנות לעסקים ובינוניים שמעמדה יהיה כמעמד המדען הראשי במשרד התמ"ת.
שלום שמחון: אלו הם דברי הפתיחה.
שלום שמחון: אאפשר למנכ"ל המשרד ליתר האנשים להציג.
שרון קדמי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת ואורחים, קצרה היריעה, בוודאי בדיון של שעתיים, לפרט את פעילות משרד התמ"ת.
שרון קדמי: כל אחת מהיחידות שנמצאות, אפשר לייחד לה דיון משל עצמה, ואם הייתי מביא לכאן את כל ההנהלה שלי לא היה מקום סביב השולחן.
שרון קדמי: משרד התמ"ת מונה למעלה מ-40 יחידות, כשבראש כל אחת מנהל יחידה עצמאית, שמתפעלת תחום מסוים.
שרון קדמי: להבנתי, אחד המשרדים המורכבים בממשלה, משרד של ניגודים, הניגודים הללו גם משלימים אחד את השני.
שרון קדמי: למשל, יושבת פה יפה סולימני, ראש האגף לאכיפה והסדרה, שאמונה על אכיפה והסדרה של חוקי העבודה במשק, ומצד שני יושב פה המדען הראשי ומרכז ההשקעות, שאמורים להניע את המשק.
שרון קדמי: ולפעמים נוצרים קונפליקטים, האם אני מסייע לחברות במאות מיליונים ובמיליארדים של שקלים, כשלכאורה הן עלולות להפר חוקי עבודה.
שרון קדמי: שאלות לא פשוטות, וגם לדברים האלה המשרד נדרש וקיבל החלטה, ויפה תתייחס אליה כשהיא תפרט.
חנא סוייד: זה גם מתכון לבירוקרטיה.
שרון קדמי: אני לא בורח מהסוגיה הזו.
שרון קדמי: אחת המטרות שלנו במשרד, כפי שתיכף תראו, זה למגר את הבירוקרטיה, שלא רק במשרד התמ"ת אלא בממשלה כולה היא נחלתנו, לצערנו.
שרון קדמי: אנחנו בוודאי מודעים לה ואני אתייחס אליה.
ישראל אייכלר: כמה עובדים יש לכם?
שרון קדמי: במשרד התמ"ת יש כ-1,400 עובדים, זה לפני יישום דוח טרכטנברג.
שרון קדמי: אני אומר לפני, כי דוח טרכטנברג יביא עוד כמה מאות עובדים.
שרון קדמי: לא רק הדוח, גם חקיקה מאוד-מאוד חשובה שיצאה מהבית הזה ממש זה לא כבר - חוק הגברת אכיפה - אחד החוקים החשובים שנחקקו בשנים האחרונות בתחום יחסי העבודה.
שרון קדמי: במילה אחת, אנחנו עוברים לאכיפה מנהלית יותר מאכיפה פלילית, שמאפשרת תגובה מהירה יותר כנגד המפרים, וגם שם נצטרך לבנות יחידה שתתפעל את זה.
שרון קדמי: אבל אני לא רוצה להיכנס לרזולוציות האלה, אשאיר את זה למנהלים.
שרון קדמי: ברשותך, אדוני היושב ראש, אעבור בקצרה על מטרות המשרד בשנת 2011 ומשם ניכנס לכל אחת מהמטרות, ולרזולוציה היותר גבוהה ייכנסו המנהלים שנמצאים פה ויפרטו קצת מתוכניות העבודה שלהם – גם מה נעשה וגם מה עתיד להתבצע ב-2012.
שרון קדמי: המרות אינן לפי סדר החשיבות שלהן, כך יצא בשקף.
שרון קדמי: אין אומר הדבר שאם שיפור השירות וצמצום הבירוקרטיה מופיע אחרון, שהוא הכי פחות חשוב.
שרון קדמי: המטרה הראשונה: הגברת הצמיחה, קידום התעשייה ושיפור כושר התחרות במשק הישראלי.
שרון קדמי: כמו ששר התמ"ת אמר, משרד התמ"ת הוא המנוע של הכלכלה הישראלית, הוא גוף הביצוע של ממשלת ישראל.
שרון קדמי: אין כמעט תחום שמשרד התמ"ת אינו עוסק בו במשק הישראלי – כלכלי או חברתי - ותוכלו לראות במהלך הדיון הקרוב עד כמה אנחנו פרושים.
שרון קדמי: מבחינת הגברת הצמיחה אנחנו פועלים במגוון תחומים: חיזוק העסקים הקטנים והבינוניים, ולזה יתייחס ביתר שאת מנהל הסוכנות, רן קיוויתי, שנמצא פה; הגדלת היקף היצוא בתעשייה ובשירותים.
שרון קדמי: אני רוצה לסבר לכם את האוזן.
שרון קדמי: מדינת ישראל היא מדינה מוטת סחר, ובעיקר מוטת יצוא.
שרון קדמי: כ-80% מהתוצר של מדינת ישראל הוא מוטה סחר וכחציו הוא יצוא.
שרון קדמי: אנחנו צריכים להיות מאוד אטרקטיביים בעולם, ההתרחבות של החברות בעולם הולכת ומתחזקת.
שרון קדמי: אנחנו בעולם מאוד תחרותי ואנחנו צריכים להשיא את היכולות שלנו ולזה, אני מניח, יתייחסו גם המדען הראשי וגם מנהל מינהל סחר חוץ, כל אחד בתחומו.
שרון קדמי: פיתוח אמצעים והיערכות להתמודדות עם משברים בכלכלה – גם בעולם וגם בישראל.
שרון קדמי: תמיד אומרים שאם ארצות-הברית מתעטשת אנחנו חוטפים דלקת ריאות.