GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: והדבר האחרון שאני רוצה לשאול - אם אתם מפוקחים, איך עד כה לא שמתם לב שסלקום כמו שידוע לי – וזה לא רק מהתקשורת שקראתי היום, אלא ידעתי את זה לפני – לוקחת 2.5 שקלים על ההודעה למי שמתקשר דרכה לבזק, ומשאירה לעצמה את ההפרש, ומחזירה לבזק?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה משרד התקשורת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, לא הבנתי בדיוק את הרציונאל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שהחוק הוא מאוד נכון, בעיקר כשג'יגאר שלי עשה את זה.
יצחק וקנין: עושים עלינו את הקופה בכל מחיר.
אמנון כהן: מי זה הג'יגאר הזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גי'גאר זה אתה.
לאה ורון: מה זה ג'יגאר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ג'יגאר זה דם מדמי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה, ואני מאוד תומכת בהצעה שלו לפתיחת השוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, נדמה לי שקצת התחלנו להגזים בזה שאנחנו רוצים דווקא לבוא ולפגוע בכל גוף שמרוויח כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שזו לא הכוונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי ארבע שאלות, ואני מבקשת שתענה לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חייבת לרוץ למסיבת עיתונאים שעושה שאול מופז.
רוברט אילטוב: המילה "ג'יגאר" היא מותג של אמנון כהן, וזכויות היוצרים הן שלו, כך שלא ינסו לקחת את זה כמו 144.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון, אנחנו נעמוד על כך.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני מציע שאת התשובות היא תקרא בפרוטוקול, ושנתקדם.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני אשמח לענות.
אמנון כהן: אני מציע שהוא יענה בסוף.
אמנון כהן: היא תקרא בפרוטוקול.
אמנון כהן: היא צריכה ללכת למסיבת עיתונאים, היא תפספס שם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לצערי הרב, אני חייבת לצאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אכן אקרא את הפרוטוקול, ואם התשובות שלך לא יספקו אותי, אני לא אירגע.
נתי ביאליסטוק-כהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ, את יודעת שלא קשה להשיג אותי.
יצחק וקנין: רבותי, אני אתן לבזק להתייחס.
יצחק וקנין: שרון, בבקשה.
ון פליישר בן-יהודה: קודם כל, אני רוצה להתייחס שוב למה שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, ולא ברור לי שהיה מספיק נהיר פה לכולם, שלפי הנוסח של הצעת החוק כמו שהיא כרגע, אותו גוף שיקבל את כל הנתונים מכל מפעילי התקשורת ושיקבל רישיון, בכלל לא חייב להקים מוקד מתחרה ל-144, ולמרות זאת כתוב בהצעת החוק שייקחו לבזק את ה-144.
ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת, יכול להיות שבכלל לא תהיה תחרות, אלא בסך-הכול מישהו יקבל את כל הנתונים האלה, את המידע הרגיש הזה, מכל החברות ויקים אתר אינטרנט מתחרה לאתר האינטרנט שמופעל היום, ושהוא בחינם.
ון פליישר בן-יהודה: הוא אתר מצוין, הוא אתר מטוייב מאוד כשזה בעיקר ההשקעה באתר הזה – לטייב את הנתונים בו.
ון פליישר בן-יהודה: כל הסיפור הזה וכל העניין של לקחת לבזק את קוד הגישה 144 יהיה בשביל שמישהו יקים אתר אינטרנט מתחרה.
ון פליישר בן-יהודה: לטעמי, שוק הפרסום באינטרנט בישראל הוא שוק של מיליארד שקל, כשההכנסות של מודיעין האינטרנט הזה הן משהו כמו 20 – 30 מיליון שקל.
ון פליישר בן-יהודה: זאת אומרת, הכנסת דנה פה עכשיו באחוז משוק הפרסום באינטרנט.
ון פליישר בן-יהודה: על זה עושים הצעת חוק בוועדת הכלכלה של הכנסת.
ון פליישר בן-יהודה: לי זה נראה קצת מוזר ותמוה.
ון פליישר בן-יהודה: אם באמת רוצים לעשות תחרות למוקד 144, אז לפחות שבהצעת החוק יהיה כתוב שאותו גוף שיקבל את המידע יהיה חייב להקים מוקד כזה.
ון פליישר בן-יהודה: כרגע הוא ממש לא מחויב להקים מוקד כזה.
ון פליישר בן-יהודה: וגם אם הוא כבר כן יהיה מחויב, בטח אין לו שום אמות מידה לשירות.
ון פליישר בן-יהודה: הוא יכול לשים שם שני מוקדנים שיענו אולי פעם בשעה לשיחה.
ון פליישר בן-יהודה: אין שום התייחסות לדבר הזה.
ון פליישר בן-יהודה: במידה והכנסת באמת רוצה לעשות פה תחרות ובאמת רוצה לקדם דבר כזה אז לפחות שהיא תידרש לעניין הזה שזה יהיה כתוב בהצעת החוק שצריך להקים את זה, ושצריכים להיות תנאים, וזה צריך להיות בשירות ברמה מסוימת וכו'.
ון פליישר בן-יהודה: אני מזכירה שבזק מעסיקה היום כמה מאות עובדים בשירות הזה.
ון פליישר בן-יהודה: עיקר השירות הוא עובדים.
ון פליישר בן-יהודה: השירות הזה מבוסס בעיקר על כוח-אדם שעונה לשיחות האלה, ונותן שירות מאוד אדיב.
ון פליישר בן-יהודה: אני לא צריכה להעיד על זה כי העידו על זה חברי הכנסת פה בשמנו.
יצחק וקנין: אנחנו יכולים להעיד על זה.
ון פליישר בן-יהודה: הדבר הנוסף שחשוב לי להתייחס אליו זה האמירה של יועץ מנכ"ל משרד התקשורת מר ביאליסטוק שמשרד התקשורת סבור שהוא יכול לקחת את ה-144 והוא בכלל לא צריך חקיקה.
ון פליישר בן-יהודה: בניגוד לטענתו של מר ביאליסטוק שלמיטב ידיעתי הוא גם לא משפטן, אנחנו סבורים אחרים.
ון פליישר בן-יהודה: אני לא יודע מאיפה הוא קיבל את הטיעון הזה.
נתי ביאליסטוק-כהן: גם את לא משפטנית.
ון פליישר בן-יהודה: יש לי פה משפטנית שיכולה להסביר את זה בצורה שונה.
נתי ביאליסטוק-כהן: גם לי יש, יותר טובה.
יצחק וקנין: רבותי, לא להתנצח.
יצחק וקנין: אני מבקש לא לעשות מזה מלחמות.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני לא הייתי מציע לבזק להעמיד את השאלה הזאת למבחן.
ון פליישר בן-יהודה: אין לנו שום בעיה להעמיד את זה.
יצחק וקנין: רבותי, תנמיכו את הטונים כי אני לא אתן לזה ללכת לכיוון הזה.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אנחנו שמענו את הטיעונים האלה.
אמנון כהן: יש פה טיעונים אמיתיים, ואני שמעתי אותם.
אמנון כהן: אני גם לא מסתיר.
אמנון כהן: אני נפגשתי עם מנכ"ל בזק ושמעתי את הדברים.
אמנון כהן: אני בא פתוח.
אמנון כהן: המטרה שלי היא לגרום לתחרות.
אמנון כהן: אני לא רוצה לפגוע באף אחד.
אמנון כהן: לכן אמרתי שאני עוד צריך לבחון את החקיקה הזאת, לכן זו קריאה ראשונה.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להעביר אותה איך שהיא, ולא לשנות.
אמנון כהן: אני מתחייב לשבת עם הגופים ועם משרדי הממשלה למצוא את האיזונים הנכונים והמתאימים כך שבסופו של דבר תהיה תחרות ושהמחיר שמשלם האזרח ירד.
אמנון כהן: זה מה שאנחנו צריכים.
רוברט אילטוב: אני פה שומע על 144, וחשוב שתהיה תחרות.
רוברט אילטוב: אבל, מצד שני, חשוב שגם זכויות הקניין יישמרו.
רוברט אילטוב: יכול לבוא משרד התקשורת ולהגיד: נתנו את זה לשימוש זמני.
רוברט אילטוב: אפשר אז מחר לבוא וגם להגיד: גם את בזק נתנו לשימוש זמני, בואו נלאים אותו.
רוברט אילטוב: זו לא הגישה שמקובלת בשוק חופשי, גישה כזאת לא מקובלת עלינו.
רוברט אילטוב: אני חושב שצריך להתייחס בכובד ראש לסוגיות האלה, לא בגלל שיש שירות טוב או אין שירות טוב, או מאה עובדים פה, או כן עובדים או לא עובדים.
רוברט אילטוב: זה עניין עקרוני - האם אנחנו לוקחים נכסים שאנחנו מכרנו או לא לוקחים את הנכסים?
רוברט אילטוב: זוהי המדיניות.
רוברט אילטוב: ואם זו המדיניות שאנחנו בשוק חופשי, וזו המדיניות של הממשלה, אסור לנו להתנהל בצורה כזאת.
רוברט אילטוב: אם אנחנו רוצים לייצר תחרות, אנחנו צריכים להפעיל מכשור נכון ליצירת התחרות ולא לגזול ממישהו משהו- זה ברמת העיקרון.
רוברט אילטוב: גם אני מבקש להעביר כרגע את הנוסח כפי שהוא.
רוברט אילטוב: אנחנו סיכמנו עם אמנון שעל הסוגיות האלה אנחנו נדבר לעומק, תודה.
ון פליישר בן-יהודה: אני מבקשת להשלים את הדברים כי לא סיימתי.
ון פליישר בן-יהודה: ככל שמשרד התקשורת סבור שהוא בכל מקרה יכול, אז לא ברור לי למה הוא בכל זאת הכניס את זה להצעת החוק הזאת, ועוד התלבש על הצעת חוק פרטית של חבר כנסת ולא עשה הליך מסודר כמו שמשרד התקשורת יודע לעשות.
ון פליישר בן-יהודה: משרד התקשורת עשה שימוע בנושא הזה של 144.
ון פליישר בן-יהודה: הוא לא סיים את השימוע.
ון פליישר בן-יהודה: ככל שהוא רצה לסיים את השימוע ולקבוע מדיניות אז זה היה צריך להיעשות בדרך הזאת ולא בדרך של השתלבות עם הצעת חוק פרטית של חבר כנסת ולעשות בה שינויים שבכלל המשרד רוצה אותם, ולאו דווקא שינויים שחבר הכנסת רצה אותם, כפי שאני שומעת פה את חבר הכנסת – אני לא יודעת.
יצחק וקנין: האם את רוצה שאני אגיד לך משהו אמיתי לפרוטוקול?
יצחק וקנין: לא פעם השרים באים לחברי הכנסת.
יצחק וקנין: כשהם רואים שהם לא יכולים להעביר משהו בממשלה וכלחץ מסוים, הם נותנים לחבר הכנסת הצעת חוק.
רוברט אילטוב: לא יכול להיות, אין דבר כזה.
לאה ורון: חבר הכנסת אילטוב מתלוצץ.
יצחק וקנין: זה קורה כל שני וחמישי, ואז חבר כנסת מגיש את הצעת החוק.
יצחק וקנין: זה לפרוטוקול, אם את רוצה.
נתי ביאליסטוק-כהן: יעיד חבר הכנסת אמנון כהן שזה לא המקרה.
אמנון כהן: זה לא.
לאה ורון: אם זה לא המקרה, אז בשביל מה הכנסתם את זה להצעת החוק?
ברוריה מנדלסון: במסגרת הצעת החוק שעברה בוועדת שרים, התאמנו אותה למטרה שחשבנו שהיא נכונה.
ברוריה מנדלסון: זה היה בתיאום מלא עם חבר הכנסת.
יצחק וקנין: רבותי, לא התכוונתי בכלל לדבר הזה.
יצחק וקנין: אמרתי את מה שאמרתי כי אני מכיר את הנוהג מה קורה בכנסת.
יצחק וקנין: לא פעם שרים באים, ואני יכול להגיד לכם ששרים מכל ה- - -.
יצחק וקנין: כשישראל כץ או אלי ישי רוצים להעביר משהו, או כששר התקשורת או שר הרווחה רוצים, הם עושים את זה.
יצחק וקנין: אנחנו הזרוע הארוכה שלהם לפעמים כי הם לא יכולים להתקדם בממשלה, ואנחנו אלה שעושים את הדבר.
יצחק וקנין: זה קורה, רבותי.
יצחק וקנין: לא צריך להיבהל ולחזור אחורה.
יצחק וקנין: זו המציאות שאנחנו מכירים.
ון פליישר בן-יהודה: משפט אחרון בהתייחס למה שנאמר פה על-ידי משרד התקשורת.
ון פליישר בן-יהודה: במידה וזאת היתה מדיניות אחידה, בוא נגיד, שמשרד התקשורת נוהג בה ומאמין בה, אז אולי עוד איכשהו היה אפשר לקבל את זה.
ון פליישר בן-יהודה: אבל, הנה, רק לא מזמן נפתח שוק הסלולר לתחרות.
ון פליישר בן-יהודה: קיבלו מפעילי MVNO, רמי לוי קיבל רישיון.
ון פליישר בן-יהודה: לא ראיתי שעלה במוחו של מישהו במשרד התקשורת לבוא לחברת פלאפון ולהגיד לה: חברת פלאפון היקרה, אנחנו לוקחים לך את הקידומות 050 כי אנחנו רוצים עכשיו שרמי לוי ייכנס בתחרות שווה.
ון פליישר בן-יהודה: לטעמי, עם כל הכבוד, יש פה איזשהו רעיון שהוא פעם ראשונה, ועוד במקום שזה הכי לא נדרש, בשוק שבכלל יש בו ירידה.
ון פליישר בן-יהודה: אמרתי בדיון הקודם, ואחזור על זה, שהשירות הזה של מודיעין קולי בטלפון ירד כל שנה ב-10%.
אמנון כהן: לא בגלל השירות הלא טוב.
ון פליישר בן-יהודה: לא, לא.
ון פליישר בן-יהודה: כי פשוט אנשים עוברים להסתכל באינטרנט כי השירות שם הוא חינם.
ון פליישר בן-יהודה: החיוגים למוקד הקולי ירדו בשנים האחרונות ירידה של 10% כל שנה.
ון פליישר בן-יהודה: בשנה האחרונה זה ירד ב-20%.
יצחק וקנין: את צודקת.
יצחק וקנין: יתרה מזאת, יש היום מאגר באייפונים של אין סוף מספרים.
לאה ורון: היום זה הספר טלפונים של כולנו.
יצחק וקנין: זה הספר הטלפונים של כולנו.
יצחק וקנין: לכן, זה באמת הוריד את מה שאת אומרת.
ון פליישר בן-יהודה: יש אפליקציה של אתר האינטרנט אליה אתה יכול להיכנס, ולקבל את המספרים האלה חינם.
יצחק וקנין: שרון, שמענו.
יצחק וקנין: איילת כהן, האם את רוצה להגיד משהו?
איילת כהן מעגן: משפט אחד.
איילת כהן מעגן: לגבי 144 – השירות עשה את המספר, ולא המספר עשה את השירות.
איילת כהן מעגן: זאת אומרת, באותה מידה אפשר היה להקצות לשירות הזה בתחילת הדרך את המספר 888.
איילת כהן מעגן: זה שמישהו חשב על 144, זה לא מה שעשה את השירות, ואני חושבת שזה ברור.
איילת כהן מעגן: אני גם חושבת שברור מכל סקרים ומחקרים שאנחנו כן עשינו, בניגוד לאחרים כאן, שהמותג הזה הוא לפחות סימן מסחר מוכר היטב.
איילת כהן מעגן: הוא לא דומה ל-00, הוא לא דומה לשום קוד גישה אחר משום שמאחורי קוד גישה אחר אין שירות.
איילת כהן מעגן: פה יש מאות אנשים שיושבים ונותנים שירות, כפי שנאמר פה.
איילת כהן מעגן: השירות עשה את המספר, ולא להיפך.
איילת כהן מעגן: לכן, זה קניין של בזק.
ברוריה מנדלסון: אני חייבת להגיב לעניין הזה.
ברוריה מנדלסון: המשרד לגמרי לא מקבל את העמדה הזאת.
ברוריה מנדלסון: בתוכנית המספור כתוב במפורש שהמספור מוקצה לשימוש.
ברוריה מנדלסון: זכור לכולם שלפני כמה שנים כל המדינה עברה במספרים הסלולרים לשמונה ספרות, ואף אחד לא בא ואמר: רגע, המספר הוא שלי, יש לי זכות קניין על מספר.
איילת כהן מעגן: כי אין שם שירות.
ברוריה מנדלסון: ככל שתתקבל הצעת החוק ובאמת כשיתקיימו הנסיבות, ככל שהן יתקיימו, ותבוטל ההקצאה של ה-144, אני לא חושבת שנכון להשתמש במונח לגזול את זה מבזק.
ברוריה מנדלסון: בזק קיבלה זכות שימוש במספר, וככל שאנחנו רואים שהתחרות דורשת ביטול המספר על מנת לאפשר לאחרים להיכנס – ושוב, אין גורם אחר שיעשה עכשיו שימוש ב-14, וייהנה מהטיוב של המספר הזה - - -
רוברט אילטוב: אבל, למה לקחת?
ברוריה מנדלסון: גם ב-00 נאלצנו לקחת על מנת לפתוח לתחרות.
רוברט אילטוב: אבל, יש פה השקעה לא מבוטלת של חברה שהיא השקיעה הרבה מאוד.
נתי ביאליסטוק-כהן: בנכס שלי.
ברוריה מנדלסון: של המדינה.
רוברט אילטוב: הנכס שלך?
נתי ביאליסטוק-כהן: כן.
רוברט אילטוב: אז אתה יכול להגיד שבכלל נתת את בזק לזמן - - -
נתי ביאליסטוק-כהן: לא את בזק, את המספר.
רוברט אילטוב: יש מדינות שמלאימות חברות, זה בסדר.
רוברט אילטוב: אתה יכול להגיד: זה שלי, זה היה שלי, מותר לי לקחת.
נתי ביאליסטוק-כהן: חבר הכנסת אילטוב, אם אתה רוצה לשמוע את ההסבר שלי - - -
רוברט אילטוב: לא, הבנתי את ההסבר שלך.
רוברט אילטוב: אני לא צריך לשמוע.
נתי ביאליסטוק-כהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ ביקשה הסבר.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני אשמח לענות על השאלות שלה, וגם לענות על מספר נקודות שהעלתה בזק, אם אדוני היושב-ראש יאפשר לי.
יצחק וקנין: התייחסות אחרונה.
נתי ביאליסטוק-כהן: קודם כל, עובדות, כי נאמרו כמה עובדות שהן לא לגמרי מדויקות.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני אזכיר לכם שפעם היה מספר 14 לבזק.
נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, הקידומת של מוקד המידע 14.
נתי ביאליסטוק-כהן: יום אחד בא המשרד, ואמר להם: רבותי, לא יותר 14, אלא 144 מעתה.
נתי ביאליסטוק-כהן: זו החלטה שנעשתה.
נתי ביאליסטוק-כהן: אף אחד לא קם, ואף אחד לא התלונן על העניין הזה.
נתי ביאליסטוק-כהן: פעם היה מספר 155 של השעון הדובר.
נתי ביאליסטוק-כהן: יום אחד בא והמשרד ואמר לה: לא עוד 155, אלא 1455.
נתי ביאליסטוק-כהן: אלה הן עובדות.
נתי ביאליסטוק-כהן: דבר נוסף, פעם לכל חברת סלולר היו שלוש קידומות כפי שאמרה חברתה שרון פליישר: 050, 052, 053, 054, 055, 056, 058.
נתי ביאליסטוק-כהן: על מנת להבטיח התחרות המשרד אמר שהוא מבטל קידומות, ושכל חברה תקבל אך ורק קידומת אחת.
נתי ביאליסטוק-כהן: כמו כן, אני משנה להם את המספר.
נתי ביאליסטוק-כהן: מוסיף עוד ספרה לנושא משיקולים של תחרות.
רוברט אילטוב: תוסיף להם עוד מספר, תוסיף להם עוד 4.
נתי ביאליסטוק-כהן: זה מה שאני הולך לעשות.
רוברט אילטוב: נו, באמת.
רוברט אילטוב: אבל, זו לא הכוונה שלהם.
נתי ביאליסטוק-כהן: משיקולים של תחרות קבע המשרד שהוא מבטל את הקידומות האלה, והוא לקח אותן בחזרה.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו עושים עכשיו שימוע לענף האם להחזיר את המספר 053 לחברה אחרת.
נתי ביאליסטוק-כהן: הקידומות של החיוג השלוש ספרתי של חברות המב"ל, 015 ו-019, ניתנו עכשיו לגורמים חדשים, למרות שבעבר הם היו שייכים לקבוצות אחרות שנמצאות היום עדיין בשוק.
נתי ביאליסטוק-כהן: זאת אומרת, הדבר הזה קיים, והוא מתרחש משיקולים של תחרות.
נתי ביאליסטוק-כהן: מותר לשר בהתאם לתוכנית המספור לפעול בדרכים האלה.
נתי ביאליסטוק-כהן: לשאלת המכר או של בזק – משרד התקשורת לא עסק במכירת בזק, אלא עסק בו משרד האוצר.
נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, ככל שאני מבין את העניין, החברה נמכרה עם מוקד המידע הטלפוני שברשותה.
נתי ביאליסטוק-כהן: הדבר הזה לא נלקח ממנה.
נתי ביאליסטוק-כהן: הדבר היחיד שנלקח ממנה הוא המספור, כשם שנלקח המספור 057 ו-059, וכפי שהקידומת 07 נלקחה מבזק.
רוברט אילטוב: יש לי שאלת הבהרה, ומותר לי לשאול פה שאלות הבהרה.
רוברט אילטוב: כשאני אזרח פשוט, יש לי מספר טלפון שלי.
רוברט אילטוב: הוא מקובע על שמי גם אם אני עובר לחברה אחרת, וגם אם לא.
רוברט אילטוב: מה ההבדל פה בין חברת בזק שיש לה את המספר, לאזרח אחר?
רוברט אילטוב: זו בדיוק אותה סוגיה, כמו שאתה יכול לעבור מחברה לחברה עם אותו מספר.
יצחק וקנין: הבנתי את הסוגיה.
יצחק וקנין: האם יש לכך תשובה?
נתי ביאליסטוק-כהן: זה מאוד פשוט.
נתי ביאליסטוק-כהן: אין פה מעבר.
נתי ביאליסטוק-כהן: כל לקוח יוכל.
נתי ביאליסטוק-כהן: בזק היא לא לקוח, בזק היא בעל רישיון.
קריאות: זה בדיוק להיפך.
קריאות: האם יש חובות?
נתי ביאליסטוק-כהן: איילת ושרון, זה מאוד מפריע.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני מאוד משתדל באמת לשתוק כשאתן מדברות.
נתי ביאליסטוק-כהן: גם את אורלי.
יצחק וקנין: נא לא להפריע, רבותי.
נתי ביאליסטוק-כהן: אם לחבר הכנסת אילטוב יש מספר טלפון והמשרד מחליט מטעמים כאלה ואחרים להוסיף ספרה למספר שלו, או לשנות טווחי מספור, אין לו מה לומר בעניין הזה.
נתי ביאליסטוק-כהן: כל המפעילים ישנו את מספרי הטלפון, עם כל הצער והכאב בדבר.
נתי ביאליסטוק-כהן: כולם ישנו את טווחי המספור, את הקידומת, או יוסיפו ספרה לפי הנחיות של המשרד על-פי תוכנית המספר.
נתי ביאליסטוק-כהן: גם אף אחד מהמפעילים לא יטען טענות, חוץ מזה שיכאב לו שכל הנושא הזה של הסידור הזה עולה קצת כסף.
נתי ביאליסטוק-כהן: לכן, נושאים שנוגעים בהיבט הזה לתוכנית המספור הם לא זה.
נתי ביאליסטוק-כהן: נכון שהוא יוכל ל- - -
יצחק וקנין: מיצינו את העניין עד תום.
יצחק וקנין: האם רצית להעיר משהו?
איתי עצמון: אני מבין שיש כוונה להשאיר על כנו את הסעיף שמדבר על מספר 144 בהצעת החוק.
אמנון כהן: משאירים כמו שהיה, כמו שהגיע מתוקן.
איתי עצמון: כמובן שנצטרך לבחון לעומק האם באמת יש כאן איזשהן זכויות קניין.
איתי עצמון: כשלעצמי, מהתרשמות מהדברים שנאמרו, וגם בעיון בתוכנית המספור שבה כתוב במפורש שהקצאת המספרים נעשית ללא העברת זכויות קנייניות, אני בכלל לא משוכנע שיש כאן זכות קניינית באותו מספר.
איתי עצמון: אבל, זו סוגיה שנצטרך לבדוק יותר לעומק.
אמנון כהן: בכל מקרה, אנחנו רוצים לדון עוד על זה כי יש פה השקעה, יש פה מיתוג.
איתי עצמון: גם אדם שמקבל זיכיון, למשל, ל"ארומה" או ל"מקדונלדס", האם הוא אחר כך יוכל לטעון שהשם הזה הוא שלו?
איתי עצמון: התשובה היא לא.
יצחק וקנין: אני לא חושב שזו הנקודה לטעון זכות קניינית בדבר הזה.
יצחק וקנין: אבל, צריך להיות רציונל הגיוני.
נתי ביאליסטוק-כהן: הרציונל היחיד פה הוא הפתיחה לתחרות.
יצחק וקנין: צריך להיות פה רציונאל למה אנחנו רוצים לשנות מ-144 ל-100.
נתי ביאליסטוק-כהן: 444 – סתם.
יצחק וקנין: לא משנה מה.
יצחק וקנין: השאלה היא למה?
יצחק וקנין: אם זה להגביר את התחרות, אני רוצה להגיד לכם שנער הייתי וגם זקנתי, וכבר שמעתי פה דברים.
יצחק וקנין: אני חושב שהשתתפתי כמעט ב-80% מהדיונים ששייכים לתקשורת.
יצחק וקנין: אני בכוונה אומר 80%, ולא יותר.
יצחק וקנין: לא פעם משרד התקשורת בא בכל מיני דברים כהגנת ינוקא ודברים אחרים שהוא עושה אותם מרצונו גם לשמור וגם להיכנס לתחרות.
יצחק וקנין: אבל, לא תמיד התחרות הזאת התבצעה בפועל כפי שאנחנו ציפינו.
יצחק וקנין: כי יכול להיות שאנחנו נוריד את "המותג" במירכאות, אבל לא בטוח שמחר אנחנו נמצא את עצמנו באיזה באמת תחרות.
יצחק וקנין: לפעמים מצאנו את עצמנו בצד השני של הדבר, שיש תיאום של מחירים וכל אחד דואג שיהיה לו נתח יותר גדול.
יצחק וקנין: נמצא את עצמנו בדיוק במקום האחר שאנחנו לא רוצים.
יצחק וקנין: אם המטרה היא להוריד את המחירים שאנחנו משלמים, אני חושב שאפשר לעשות את זה בעוד כמה דרכים.
יצחק וקנין: נראה, נחשוב בחקיקה איך עושים את זה.
יצחק וקנין: הערה אחרונה, אני מתחיל את ההקראה.
רוברט אילטוב: הערה אחרונה במשפט אחד.
רוברט אילטוב: היו לנו עכשיו דיונים על ערוץ 2.
רוברט אילטוב: יש שם את המותג 2, וכל הזיכיון והרישיון.
רוברט אילטוב: בסופו של דבר, גם משרד התקשורת השתכנע שגם צריך לתת זמן, וגם צריך לבדוק, לתת להם זכויות, אחזקה משותפת למשך שנים.
רוברט אילטוב: כמעט עד 2018 הם יכולים להחזיק את זה יחד.
דנה נויפלד: לא, לא בהקשר של ערוץ 2.
רוברט אילטוב: לא חשוב, בחברת החדשות כמותג.
רוברט אילטוב: אני לא רוצה להיכנס לדקויות.
רוברט אילטוב: אנחנו ניכנס כשאנחנו נדון.
רוברט אילטוב: התבקשתי להגיב במשפט, לכן אני לא רוצה להיכנס עכשיו לדקויות.
רוברט אילטוב: אנחנו ניכנס לדקויות ולעומק, ללא ספק, בקריאות השונות.
רוברט אילטוב: אני רק אומר לך שהסוגיות האלה הן מורכבות, וצריך לתת על זה את הדעת.
רוברט אילטוב: משרד התקשורת יודע לעשות את זה.
יצחק וקנין: מי מקריא את הסעיפים?
ברוריה מנדלסון: אני אסביר בכמה מילים.
ברוריה מנדלסון: המטרה – בסעיף 2 לחוק אנחנו אוסרים את הפקת שירות המודיעין ללא קבלת רישיון מאת שר התקשורת.
ברוריה מנדלסון: בהמשך ההוראות, אנחנו קובעים הוראות כיצד יינתן, ולמי יינתן רישיון.
יצחק וקנין: האם יש לך הערות?
איתי עצמון: כן, אני מבקש להעיר.
איתי עצמון: זה יותר הערת טכנית נוסח, אבל אני לא בטוח שצריך באמת לתקן את סעיף 2 שעניינו זכות המדינה וחובת רישוי לגבי שירותי בזק.
איתי עצמון: יכול להיות שיהיה מקום.
איתי עצמון: אנחנו ניוועץ בעניין כמובן עם הממונה על הנוסח בלשכה המשפטית בכנסת האם יש מקום להעביר את זה לסעיף נפרד שיכלול קודם כל את חובת הרישוי, וכל ההוראות לגבי אותו רישיון.
יצחק וקנין: מנהלת הוועדה העירה דבר שזכרתי אותו.
יצחק וקנין: באחת הישיבות פה אנחנו ביקשנו שגם חברות הסלולר יקימו את אותו מענה לגבי 144 – מה שקיים.
אמנון כהן: כשהייתי יושב-ראש הוועדה היה פה דיון.
אמנון כהן: יש להם מרכזיות שאף פעם לא פורסמו.
אמנון כהן: באישור מיוחד של הרשות להגבלים העסקיים - - -
יצחק וקנין: הם מעדיפים לעשות את זה ולעשות את הקופה ללא שום השקעה.
אמנון כהן: לא, נתנו להם אישור.
לאה ורון: ניתנה להם סמכות לתת שירותי מודיעין ברישיון?
אמנון כהן: כן, כן.
ברוריה מנדלסון: יש להם חובה, לא סמכות, לתת שירות מודיעין.
נתי ביאליסטוק-כהן: יש להם חובה.
נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, זכותם לעשות את זה באמצעות אחר.
נתי ביאליסטוק-כהן: היום כולם עושים את זה באמצעות בזק.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו מקווים שיהיו גורמים אחרים שיוכלו לתת להם שירות בעתיד.
יצחק וקנין: האם יש הערות לסעיף, רבותי?
יצחק וקנין: אין הערות חוץ מההבהרה של היועץ המשפטי.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 2(ג).
לאה ורון: חבר הכנסת אמנון כהן מצביע במקום חבר הכנסת דוד אזולאי.
אמנון כהן: תודה רבה, גברתי המנהלת.
ברוריה מנדלסון: סעיף 4 לחוק הוא הסעיף שמקנה לשר התקשורת סמכות להעניק רישיונות.
ברוריה מנדלסון: אנחנו רוצים במסגרת הסעיף הזה להעניק לשר התקשורת סמכות לתת רישיונות למתן שירות מודיעין.
איתי עצמון: גם כאן יכול להיות שאולי אנחנו נשנה לגבי סעיף אחר, סעיף נפרד.
איתי עצמון: אני לא בטוח שכאן בכלל צריך לשקול את זה.
איתי עצמון: אבל, אם הכוונה היא שההוראות שבסעיף 4 יחולו על אותו רישיון, יכול להיות שנצטרך לערוך כמה התאמות.
איתי עצמון: למשל, בסעיף קטן 4(ג) כתוב שבקשה לרישיון תוגש לשר בכתב, ויפורטו בה פרטי פעולות בזק ושירותי בזק.
איתי עצמון: שירות מודיעין איננו שירות בזק, להבנתי.
דנה נויפלד: איתי צודק.
דנה נויפלד: אנחנו נבחן אחרי – לא צריך לעשות את זה כרגע – כעניין של נוסח, איפה נכון ליישב את זה, ואז איך להחיל את הסעיפים.
דנה נויפלד: אם אנחנו נשנה את הנוסח, נחיל רק את הסעיפים הרלוונטיים, ענייני נוסח.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אנחנו נסמיך את היועצים המשפטים לגבי ניסוחים, ושיעשו התאמות מתאימות וראויות.
יצחק וקנין: למי עוד יש הערות?
ברוריה מנדלסון: אנחנו גם מבקשים, לאחר שהתייעצנו עם היועץ המשפטי, ולהוסיף: ולקבוע בו תנאים, כי זו כמובן היתה הכוונה.
ברוריה מנדלסון: המטרה היא לתת לשר התקשורת סמכות להעניק רישיון לשירות מודיעין, וכמובן לקבוע תנאים ברישיונות.
איתי עצמון: מה השיקולים שהיום מחויב השר לשקול במתן רישיון?
ברוריה מנדלסון: מדיניות הממשלה בתחום הבזק.
ברוריה מנדלסון: זה כמובן בשינויים המחויבים.
ברוריה מנדלסון: זה יהיה במדיניות בתחום התחרות בשירות המודיעין, שיקולים שבטובת הציבור, התאמתו של מבקש הרישיון לבצע את פעולות הבזק, ולתת את שירותי הבזק שלגביהם הוא מבקש, תרומת מתן הרישיון לתחרות בתחום הבזק ולרמת השירותים בו.
ברוריה מנדלסון: כמובן שהשר יצטרך לבדוק האם למי שמבקש יש יכולת לספק את השירות שהוא רוצה, התרומה שלו לתחרות וכו' – את כל השיקולים שמפורטים פה.
לאה ורון: ואלו תנאים יכול שייקבעו ברישיון לשירות מודיעין?
ברוריה מנדלסון: כל התנאים שרלוונטיים לאספקת השירות.
ברוריה מנדלסון: בין היתר, גם בתיאום עם משרד המשפטים אמרנו שייקבעו תנאים כלליים גם בנוגע לפרטיות – כמה שהשר שלנו יש לו ידע בדברים האלה - וכמו שיש לנו היום ברישיונות, כל מיני הוראות.
ברוריה מנדלסון: בין היתר, גם הוראות צרכניות, ככל הנראה גם הוראות טיב שירות, כיצד השירות צריך להינתן, באיזה סטנדרט.
ון פליישר בן-יהודה: איפה זה כתוב?
ברוריה מנדלסון: זה לא כתוב, כתוב באופן כללי.
ברוריה מנדלסון: שאלו אותי מה הכוונה.
ון פליישר בן-יהודה: זה לא צריך להיות כתוב?
ברוריה מנדלסון: גם היום לגבי רישיונות בזק אחרים, רישיונות, לא כתוב בחוק בדיוק אלו תנאים ייקבעו.
דנה נויפלד: אנחנו רוצים לשמור על אחידות בתוך חוק התקשורת.
דנה נויפלד: עם כל הכבוד לרישיון מהסוג הזה, זה רישיון יחסית מינורי בתוך חוק התקשורת.
דנה נויפלד: אנחנו שומרים על אותו סוג הסדרה כמו שקיים ברישיונות אחרים בתוך החוק.
יצחק וקנין: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?
ניר גרסון: שמי ניר גרסון מהרשות למשפט טכנולוגיה ומידע שאמונה, בין השאר, על הגנת הפרטיות והגנת המידע.
ניר גרסון: הסעיף הזה מדבר על תנאים ברישיון, לכן אבטחת מידע נוגעת לזה.
ניר גרסון: יש גם תנאים למתן רישיון שהם נוגעים לסעיף הבא, אז אולי כדאי שקודם יקריאו אותו.
ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שאם חשוב לחברי הכנסת שהשירות הזה יינתן באיזושהי מידת שירות, באיזושהי רמת שירות, אז מאוד חשוב שכבר בהצעת החוק יהיו כתובות אמות המידה, וכמו שבדברים אחרים יש הפניה לתקנות לקבלת רישיון, אז יש תקנות שמסדירות את כל התנאים וההליכים לקבלת הרישיון וכו' - - -
רוברט אילטוב: לא, אבל זה בתקנות.
רוברט אילטוב: זה לא בחוק.
ון פליישר בן-יהודה: לא, צריכה להיות הפניה לתקנות שהן צריכות - - -
לאה ורון: אז החוק צריך לומר שהשר יתקין תקנות ואז אתם מחליטים אם באישור הוועדה או לא.
נתי ביאליסטוק-כהן: התקנות קובעות הליכים ותנאים לקבלת רישיון, לא התנאים שיהיו ברישיון.
דנה נויפלד: זה נקרא בתוך הרישיון עצמו.
יצחק וקנין: רבותי, הדברים ברורים.
ברוריה מנדלסון: "(ב) השר יקבע את התנאים למתן רישיון לשירות מודיעין (להלן בסעיף זה – "רישיון לשירות מודיעין").
ברוריה מנדלסון: בסעיף קטן (ב) הכוונה היא שהשר יקבע תנאים למתן הרישיון.
ברוריה מנדלסון: כלומר, הוא יקבע תנאים מסוימים שהם תנאי הכרחי בשביל לקבל רישיון בתקנות.
ברוריה מנדלסון: רק גורם שיעמוד בתנאים שיקבעו בתקנות, יוכל לקבל את הרישיון.
ברוריה מנדלסון: לא מדובר במכרז כמו שמישהו העלה פה, אלא זה תנאים.
ברוריה מנדלסון: מי שעומד בתנאים יקבל רישיון.
איתי עצמון: איך תובטח ההגנה על הפרטיות של אותם מנויים שימסרו פרטים לבעלי הרישיונות?
איתי עצמון: האם יש כוונה לקבוע את זה כתנאים ברישיון או בתנאים למתן הרישיון?
מאיר שלום: ליאת בן מאיר, ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.
מאיר שלום: בין התנאים שייקבעו יהיו ככל הנראה גם תנאים שקשורים, למשל, להיעדר הרשאות רלוונטיות בנושא הזה.
איתי עצמון: למה את מתכוונת?
איתי עצמון: לעבירות שרלוונטיות לפגיעה בפרטיות?
ניר גרסון: עוד תנאים שדובר עליהם הם, למשל, ייחוד עיסוק.
ניר גרסון: בחוקים מהסוג הזה, בחוקים דומים, נהוג שכדי שלא ליצור אצל בעל רישיון מוטיבציה שלילית להשתמש לרעה במידע שהוא יקבל, לקבוע ייחוד עיסוק או הגבלת עיסוקים.
ניר גרסון: לדוגמה, עיסוק בשירותי דיוור ישיר או בפרסומת.
אמנון כהן: שהוא לא ישתמש במאגר הזה לדברים אחרים.
איתי עצמון: נציגי הממשלה, השאלה היא האם לא כדאי להוסיף את אותם שיקולים או את אותם תנאים שדיברתם עליהם במפורש בסעיף קטן (ב) המוצע, או שאתם מעדיפים להשאיר אותו כללי?
דנה נויפלד: אנחנו מעדיפים להשאיר אותו כללי כי אנחנו רוצים להתלבש על הקיים בתוך חוק התקשורת.
דנה נויפלד: לו היינו עושים הסדרה אחרת אז היינו שוקלים.
דנה נויפלד: אבל, פה צריך גם ליצור אחידות בתוך החוק.
דנה נויפלד: חוק התקשורת בנוי כעיקרו כחוק מסמיך שאחר כך ביחס לכל רישיון ורישיון השר קובע את התנאים המתאימים בתקנות למתן רישיון, ובתוך הרישיון את התנאים למתן השירות.
דנה נויפלד: אנחנו היינו רוצים מאוד לשמור על אותה אחידות כדי לא ליצור אחר כך בעיות בהשוואה בין סעיפים.
איתי עצמון: אבל, אתם מצהירים בפני הוועדה שהנושא של הגנת הפרטיות ואבטחת המידע - - -
ברוריה מנדלסון: אנחנו מודעים לו, ויילקח בחשבון.
איתי עצמון: וישולב ברישיון ובתנאים למתן רישיון.
יצחק וקנין: הערות לסעיף (ב)?
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (א) ו-(ב).