GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר פפאי: אני רוצה לצטט שתי שורות מתוך מסמך שפורסם פה בכנסת לפני שבוע על-ידי מרכז המחקר, והוא מדבר על דבר שחלקנו יודעים, אבל חשוב להדגיש כי מזה נגזרת התפיסה שלנו ושל אחרים.
ניר פפאי: אני מצטט: ישראל מובילה בצפיפות אוכלוסייה ובשיעור גידול האוכלוסייה בעולם המפותח, והם ממשיכים שהקרקע במדינת ישראל היא משאב ציבורי חיוני ביותר, ויש לנקוט מדיניות פיתוח בת-קיימא.
ניר פפאי: העובדה הזאת מחייבת אותנו לחשוב אחרת.
ניר פפאי: אנחנו לא בארצות-הברית ולא במדינה אחרת כך שיכולים להקים עוד ועוד שדות תעופה.
ניר פפאי: אנחנו צריכים להתבסס על תשתית קיימת, ולא לדבר על שדות תעופה חדשים.
ניר פפאי: אני אדבר על מגידו.
ניר פפאי: מגידו הוזכר פה, כבר התייחסו להשלכות הסביבתיות והעובדה של ערך מורשת שלו.
ניר פפאי: כמובן שלא בא בחשבון שדה תעופה מבחינה סביבתית במגידו.
ניר פפאי: אני חייב לצנן את ההתלהבות לגבי אי בים.
ניר פפאי: בעיניי, זה חלום באספמיא.
ניר פפאי: יש איים בים, לא בים כמו ישראל.
ניר פפאי: לא דומה לים כמו ישראל מבחינת משטר גלים, ומבחינת הבתימטריה שלו - -
רמי: כמו שכבר עכשיו יש שדה תעופה במגידו.
ניר פפאי: - - אלא במקומות שהם רדודים, ואין שם משטר סערות דומה.
ניר פפאי: לכן, הנושא של אי בים מעבר לעובדה שהוא יחריב את קו החוף, מאוד מאוד בעייתי לממש אותו.
ניר פפאי: ולכן, אני חושב שהרעיון הזה שנראה אולי מאוד מבטיח, לא עומד מאחוריו הרבה.
ניר פפאי: ולכן, אנחנו מתכנסים לשתי חלופות: חלופה אחת אליה התייחסה מערכת הביטחון, האפשרות שצריך לבדוק.
ניר פפאי: איך עושים את זה בלי להשפיע על הסביבה, איך זה לא יפגע בתושבים שיושבים סביב נתב"ג.
ניר פפאי: אפשרות השנייה היא נבטים שכמובן מבחינה סביבתית היא החלופה הנכונה.
ניר פפאי: כבר הדברים נאמרו, אנחנו מתלבשים על תשתית קיימת, ואין לכך השלכות סביבתיות.
ניר פפאי: לסיכום, במציאות של ישראל, אלו שתי החלופות שצריך להתמקד בהן.
פיני בדש: פעם ראשונה איכות סביבה בעד משהו.
דב חנין: אנחנו כל הזמן בעד סביבה, בעד בריאות, בעד אוויר נקי.
פיני בדש: ניסיתי לעשות איתם עסקה בוועדה המחוזית אלף פעמים מצביעים נגד, 1 בעד.
פיני בדש: גם זה לא הצלחתי.
דב חנין: אולי אתה נגד סביבה?
דב חנין: תבדוק.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת דב חנין, תודה.
כרמל שאמה-הכהן: ישראל קרן שותף לכתיבת מכתב הטייסים לשר הביטחון בנושא נבטים.
ישראל קרן: שלום, תודה.
ישראל קרן: אני לא מייצג באופן רשמי, אבל באופן לא רשמי קבוצה של טייסים.
ישראל קרן: כולם יוצאי חיל אוויר, חלקם טסים היום עדיין בחיל האוויר.
ישראל קרן: כולם טייסים נתיבי תובלה אזרחיים בחברות תעופה אזרחיות ישראליות.
ישראל קרן: אני רוצה לציין שלוש נקודות שעלו במכתב שלנו.
ישראל קרן: האחת, שדה התעופה בן-גוריון נמצא בחיתוליו, ועל זה אנחנו חייבים להסכים.
ישראל קרן: יש שם פוטנציאל, אני לא רוצה להגיד מקצועית לכמה שנים.
ישראל קרן: שנית, יש אלף סיבות נגד הקמת שדה במגידו.
ישראל קרן: אנחנו לא מוצאים אפילו אחת בעד.
ישראל קרן: שלוש, אנחנו חושבים שהטיסה הצבאית והאזרחית ביחידת הנפח סביב נבטים היא אפשרית.
ישראל קרן: היא אפשרית, היא דורשת תכנון, עבודת מטה.
ישראל קרן: אי-אפשר לעשות אותה מחר בבוקר.
ישראל קרן: בהזדמנות זו אני רוצה להעלות נקודה שאיש לא מדבר עליה.
ישראל קרן: חלקכם בכלל לא מבינים שהיא קיימת, אבל היא קיימת בעולם התעופה.
ישראל קרן: בעולם התעופה יש מושג שנקרא שדה חלופי, לא שדה משלים, מה שנקרא שדה אלטרנטיבי.
ישראל קרן: שדה חלופי הוא שדה שכל טיסה שטסה לשדה כלשהו שהוא היעד שלה חייבת לרשום אותו בשדה החלופי שלה.
ישראל קרן: היה ושדה היעד נסגר מסיבה כלשהי, היא צריכה ללכת ולנחות בשדה החלופי.
ישראל קרן: לצורך כך, אותה טיסה סוחבת איתה המון דלק.
ישראל קרן: כשג'מבו ממריא בניו-יורק וטס לתל-אביב, השדה החלופי שלו לא נמצא במדינת ישראל, כי במדינת ישראל אין שדות חלופיים.
ישראל קרן: הוא יכול להיות בעמאן, הוא יכול להיות הרבה יותר גרוע, בלרנקה.
ישראל קרן: כל טיסה כזאת סוחבת איתה שניים-שלושה-ארבעה טון דלק מיותרים.
ישראל קרן: תכפילו את זה במכפלות הרלוונטיות, תקבלו מספרים אסטרונומיים.
ישראל קרן: למדינת ישראל אין שדה חלופי היום.
ישראל קרן: אני לא יודע איזה השלכה מדינית יש לזה.
ישראל קרן: לדעתי, כבדה מאוד.
ישראל קרן: אבל אני כן מכיר את ההשלכות הכלכליות של זה.
ישראל קרן: לדעתנו, שדה נבטים ניתן להתאימו למטרה הזאת בזמן קצר.
כרמל שאמה-הכהן: צ'ארלס סולומון סמנכ"ל בכיר תכנון כלכלי במשרד התחבורה.
צ'ארלס סולומון: בוקר טוב.
צ'ארלס סולומון: רציתי רק להציג כמה דברים עובדתיים.
צ'ארלס סולומון: כפי שנאמר, שר התחבורה העביר למזכיר הממשלה ב-26 לדצמבר 2011 את המלצות צוות ההיגוי הבין-משרדי שמונה על-ידי שר התחבורה, ואת המלצתו בדבר החלופה המועדפת למיקום שדה תעופה משלים לנתב"ג לפעילות האזרחית.
צ'ארלס סולומון: הוא ביקש במסגרת פנייתו שהנושא יעלה לדיון והכרעה בממשלה, זאת לאחר שהצוות שאני עמדתי בראשו הגיש את ההמלצות לשר התחבורה במגוון נושאים שקשורים לקידום זמינות של שדות תעופה ב-1 לנובמבר 2011.
צ'ארלס סולומון: ברצוני להדגיש שבהחלטת הממשלה מספר 3512 מה-24.7 נקבע כי הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג הינה צורך לאומי דחוף.
צ'ארלס סולומון: במסגרת ההחלטות שהתקבלו על-ידי הממשלה ביולי ובאוגוסט 2011 הוחלט לצרף לצוות הבין-משרדי גם נציגים נוספים על מנת לקחת בחשבון את מכלול השיקולים.
צ'ארלס סולומון: הצטרפו לצוות נציגי המשרד להגנת הסביבה, משרד התיירות, ונציג המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
צ'ארלס סולומון: ההחלטה שהוטלה על שר התחבורה ועל שר הביטחון היא להגיש לממשלה תוך 90 יום את המלצות צוותי ההיגוי הבין-משרדיים שנתמנו, לבחינת קידום זמינות לשדה תעופה בין-לאומי אזרחי כשדה משלים לנתב"ג, ולצורך הכרעת הממשלה בדבר מיקום השדה המשלים.
צ'ארלס סולומון: ברצוני רק לציין מתוך עיקרי ההמלצות שהובאו על-ידי שר התחבורה למזכיר הממשלה.
צ'ארלס סולומון: כתוב: 1, בהמשך להכרת הממשלה בצורך הלאומי הדחוף בהקמת שדה תעופה בין-לאומי אזרחי משלים לנתב"ג, לפעול לתכנון והקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג במהלך העשור הקרוב, ובמקביל לקדם זמינות של אתרים נוספים כמפורט בהמלצות.
צ'ארלס סולומון: סעיף 2, להכיר בחלופת נבטים כחלופה המועדפת למיקום השדה המשלים לנתב"ב לפעילות האזרחית.
צ'ארלס סולומון: כפי שנאמר, נציגי משרד הביטחון לא תמכו בהמלצה במסגרת עבודת הצוות.
צ'ארלס סולומון: לאשר את תמ"א 15/1 תוך הסרת חלופה ציקלג שאינה רלוונטית משיקולים ביטחוניים ואחרים.
צ'ארלס סולומון: הסעיף האחרון שאני רוצה לציין מתוך ההמלצות – להטיל על שר הפנים באמצעות ועדות התכנון לקדם את ההליך הסטטוטורי של חלופת נבטים כשדה תעופה בין-לאומי לפעילות אזרחית, לרבות בחינת המשמעויות והמגבלות הנובעות משילוב פעילות האזרחית בשדה תעופה נבטים על מנת שאישור מתן תוקף לתוכנית יינתן לא יאוחר משנה מיום הגשתה.
צ'ארלס סולומון: המטרה היא, כמו שנאמר בפתיחה, לייצר שדה תעופה משלים לנתב"ג במהלך העשור הקרוב.
צ'ארלס סולומון: בכל מה שקשור להיבטים של בטיחות תעופה, ברצוני להדגיש שיושב פה ראש רשות תעופה האזרחית גיורא רום שנציגיו - -
אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להגיד, מכיוון שאני רק סגן ולא בחיל אוויר – טייס מהולל.
צ'ארלס סולומון: - - נציגיו גם היו חלק אינטגראלי של גיבוש גם ההמלצות של הצוות, וגם בוצעה על-ידי רשות התעופה האזרחית עבודת מטה, והציגו בפני שר התחבורה את האפשרויות, כולל קידום הקמת שדה תעופה משלים בנבטים.
צ'ארלס סולומון: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: סיגל מורן, ראש המועצה האזורית בני שמעון, בבקשה.
סיגל מורן: צהרים טובים.
סיגל מורן: אני לא אאריך, אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו.
סיגל מורן: נראה לי באמת מיותר לחזור ולדבר על החשיבות של ההחלטה הזאת לגבי הנגב.
סיגל מורן: צריך לזכור שאומנם אנחנו תושבי הנגב, ראשי רשויות בנגב, אבל הנגב הוא של כולנו.
סיגל מורן: הוא לא שייך לנו, האינטרס של פיתוח הנגב הוא של כולנו.
סיגל מורן: אני רק רוצה לציין נקודה אחת.
סיגל מורן: אני לא הייתי מעורבת בשלבים שבהם התקבלה ההחלטה על העברת בסיסי צה"ל דרומה.
סיגל מורן: אני משערת שגם אז אם למשרד הביטחון ולצה"ל היו אפשריות ריאליות להישאר במרכז הארץ, הם היו בוחרים בהן.
סיגל מורן: אני לא משערת שההחלטה לעבור דרומה היתה מתוך רצון של צה"ל לעבור דרומה מבחינת האינטרסים של צה"ל.
סיגל מורן: בסופו של דבר, היה שם שילוב אינטרסים שמאפשר הקמה של בסיסים בתנאים שנדרשים היום, לצד אינטרסים לאומיים.
סיגל מורן: ההחלטה שהתקבלה שם אז היתה החלטת מפקד, ומאז ועד היום אנחנו עובדים יחד עם מערכת הביטחון ועם צה"ל בכדי לקדם את הנושא.
סיגל מורן: אנחנו – האזרחים בנגב – עושים כמיטב יכולתנו כדי שהמהלך יצלח.
סיגל מורן: אני מציינת את זה מכיוון שאני חושבת שחלוקת התפקידים בשולחן הזה היא נכונה.
סיגל מורן: תפקידם של אנשי משרד הביטחון ושל חיל האוויר הוא לייצג נאמנה את האינטרסים של מערכת הביטחון.
סיגל מורן: התפקיד שלנו הוא לומר לך, יושב-ראש הוועדה, ולחברי הוועדה, לחברי הכנסת, שאנחנו מבקשים שני דברים: האחד, שהצעת ההחלטה של שר התחבורה תובא בהקדם לדיון בממשלה.
סיגל מורן: שתיים, שתתקבל ההחלטה הנכונה למדינת ישראל בראייה הכוללת של הדברים.
סיגל מורן: אחרי שההחלטה הזאת תתקבל, אין לי ספק שצה"ל, משרד הביטחון וכל הגופים האזרחים הרלוונטיים, כולנו, כמו שאנחנו עושים היום, נעשה גם אז.
סיגל מורן: כולם ביחד ידאגו שההחלטה הזאת תיושם בדרך הטובה ביותר בתוך מכלול האילוצים הבלתי אפשריים שקיימים במדינה הקטנה שלנו.
סיגל מורן: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: שחר סולר, המשרד להגנת הסביבה.
שחר סולר: צהרים טובים.
שחר סולר: אני ראש אגף תכנון במשרד להגנת הסביבה.
שחר סולר: הייתי חבר בוועדה שריכז צ'רלי סולומון.
שחר סולר: אני לא אחזור על דברים שנאמרו.
שחר סולר: מבחינתנו, מבחינת הוועדה, היו שלוש חלופות רלוונטיות יחסית: מגידו, נבטים ואי בים.
שחר סולר: מבחינה סביבתית יש רק חלופה אחת שהיא סבירה, חלופת נבטים.
שחר סולר: חלופת מגידו פשוט בלתי סבירה בעליל.
שחר סולר: צריך לזכור ששדה תעופה זה לא רק המסלול והמגדל, אלא כל הפעילות סביבו, אם זה פעילות מסחרית, פעילות של הי-טק, מבנים שונים, שתחולל שינוי בכל המרחב.
שחר סולר: חלופת נבטים מתבססת על תשתיות קימות, וזה ברור.
שחר סולר: בהחלטה של הוועדה של צ'רלי נשאר עוד סעיף אחד קטן שאנחנו התנגדנו, ואני חושב שהוועדה צריכה לדעת את זה.
שחר סולר: הסעיף אומר שבמקביל לאישור חלופת נבטים וכו', תמשיך להיבדק חלופת מגידו.
שחר סולר: מי שלא רוצה שדה תעופה נוסף במדינת ישראל, שישאיר את הסעיף הזה.
שחר סולר: למה?
שחר סולר: כי כשסעיף כזה נשאר – ואני גם נציג המשרד במועצה הארצית – אז המועצה יושבת וממתינה.
שחר סולר: למה להשקיע עכשיו מיליונים בלהתחיל לתכנן ולקדם חלופה בנבטים כשעדיין יש סיכוי שהחלופה במגידו תרים את הראש ותתעורר ותתקדם.
שחר סולר: ימתינו עד שתתקבל החלטה סופית, סופית, סופית.
שחר סולר: לכן, אני חושב שצריך להוריד מעל השולחן את חלופת מגידו.
שחר סולר: צריך להבין שאם רוצים שדה תעופה נוסף צריכה לבוא חלופה אחת, וזו חלופת נבטים.
שחר סולר: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: משה סיני, ראש עיריית ראש העין, בבקשה.
משה סיני: צהרים טובים לכולם.
משה סיני: אני כאן גם כנציג המרכז לשלטון מקומי, כמי שמרכז את הוועדה לחשיבה ולתכנון אסטרטגי של המרכז.
משה סיני: אני רוצה לומר שלושה דברים מרכזיים, ולהיות ממוקד בדברים שלי.
משה סיני: ראשית, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לספר לך שיש היום קונסנזוס של 100%.
משה סיני: אולי תתקן אותי בשבריר אחוז, אבל כמעט 100% מראשי הרשויות במדינת ישראל הם בעד חלופת נבטים, מהצפון, מהמרכז, מהדרום.
משה סיני: אלו ראשי רשויות שנבחרו ישירות, מייצגים שבעה מיליון מתושבי המדינה, וכל אחד שאנחנו נפגשים איתו הוא בעד החלופה הזאת מעשרות סיבות שבטח אתם דיברתם עליהן כאן.
משה סיני: שנית, נושא האיומים עליהם אנחנו מדברים פה.
משה סיני: אנחנו מדברים הרבה על האיום האירני, על איומים אסטרטגיים במדינת ישראל.
משה סיני: האיום המרכזי ביותר על מדינת ישראל היום, ואני אומר את זה חד וחלק, זה קיומו של נתב"ג במתכונת הנוכחית.
משה סיני: נתב"ג היום מהווה גורם בעייתי ביותר מבחינת איכות הסביבה לשלושה מיליון תושבי המרכז.
משה סיני: אני בטוח שאני לא מספר לכם דברים חדשים, אבל מתבצעת שם עבודה בפלוס-מינוס מיליארד שקל להרחבת המסלולים, ולהכניס עוד מיליון וחצי מתושבי המרכז, החל מנתניה, רעננה, הוד השרון, כפר סבא, ראש העין, ועוד הרבה מאוד ערים באזור הזה, תחת מעטפת האיום של נתב"ג.
משה סיני: עם כל ההערכות שאפשר עוד להכניס בנתב"ג עוד הרבה מאוד, אני לא רוצה לראות את כל תושבי המרכז, את הילדים, את התלמידים, את התינוקות בגן, שלא מסוגלים לעשות כלום בגלל שכל היום עוברת מעליהם תעבורה אווירית.
משה סיני: כשאנחנו מדברים על איומים למדינה, אין שום ספק היום שזה איום מרכזי למדינת ישראל.
משה סיני: המשרד להגנת הסביבה בא לראשי הערים ואומר להם: אל תפעילו מפוחים.
משה סיני: יש תקנה שכזו, ואנחנו היום לא מפעילים מפוחים.
משה סיני: אבל שאגת המטוסים מעל ארבעה וחצי מיליון תושבים היא הרבה יותר ממפוח בודד שעובד אי-שם בקרן זווית של רחוב.
משה סיני: חברים, בואו נתעשת.
משה סיני: גם המשרד להגנת הסביבה שאני מבין שהוא תומך בזה, חייב לבוא ולומר בריש גלי, ולדפוק על השולחן : רבותי, המטרה שלנו היא להפחית איום מרכזי לאיכות החיים של מדינת ישראל.
משה סיני: כמובן שהבנייה בנגב משרתת גם אינטרסים לאומיים.
משה סיני: מספיק להכניס לנגב רק מחנות מעצר ובסיסי צבא.
משה סיני: תשימו שם פעם אחת פרויקט לאומי מרכזי עם מוניטין שיפתח את התשתיות בנגב.
משה סיני: וכמו שבן-גוריון ירד לנגב - אני לא מדבר על נתב"ג שירד לנגב, אבל לפחות חלק מהתעבורה שתגיע לנגב.
אבישי ברוורמן: במקרה הזה זה תורה מסיני.
פיני בדש: אגב, מתרגלים.
פיני בדש: יש לי חבר בבן-שמן, וכשאני יושב אצלו אני שואל אותו: איך הוא חי עם הג'מבו הזה על הראש?
פיני בדש: הוא אומר לי: איפה יש ג'מבו בכלל?
פיני בדש: זה עניין של הרגל, מתרגלים.
משה סיני: גם אני באתי מהצבא, שירתי 25 שנה בצה"ל.
משה סיני: שמעתי כאן את הנימוקים.
משה סיני: אני לא בא להרביץ בכם ציונות.
משה סיני: אני חושב שתפקידו של הצבא זה לא לפזר פחדים.
משה סיני: תפקידו הוא לממש החלטות של ממשלת ישראל, ולמצוא פתרונות לכל הקשיים שאתם מעלים, וזהו זה.
כרמל שאמה-הכהן: אל הרפז, פרלמנט צעירי הנגב.
אל הרפז: שלום לכולם.
אל הרפז: קוראים לי אל, ואני מפרלמנט צעירי הנגב.
אל הרפז: אנחנו חבר'ה צעירים בנגב, כולנו תושבים של כל אזור הנגב.
אל הרפז: אנחנו פשוט רוצים להמשיך לחיות בנגב.
אל הרפז: אספר קצת על עצמי.
אל הרפז: אני במקור בכלל לא מהנגב.
אל הרפז: עברתי עכשיו לנגב בתור סטודנט.
אל הרפז: סבא רבא שלי היה בכנסת עם בן-גוריון, והיה אוכל איתו ארוחת צהריים.
אבישי ברוורמן: מי זה הסבא רבא?
אל הרפז: אני לא אומר, לא באתי לשווק את עצמי פה.
אל הרפז: המדינה הזאת קיימת 60 שנה, וכאדם צעיר לא ברור לי עד הסוף למה הנגב עדיין לא מיושב.
אל הרפז: נראה לי שהמחאה החברתית חידדה מאוד מאוד מאוד את ההזנחה שהיתה בנגב במשך שנים.
אל הרפז: יש לי חברים שהם תושבי הנגב שטוענים את זה - אני עברתי עכשיו - ואני בטוח שכולם יודעים את זה פה על השולחן.
אל הרפז: הסיבה היא שפשוט התעלמו מהתושבים שם כי יש שם בדווים ויש שם אוכלוסייה יותר חלשה לאורך ההיסטוריה.
אל הרפז: באנו היום לפה בכל זאת, למרות שיש לנו תקופת מבחנים, כדי להראות לכם שיש תושבים בנגב.
אל הרפז: תראו, אנחנו כאן.
אל הרפז: יש לי פה עוד חבר.
אל הרפז: הדבר הנוסף - אנחנו צעירים הרואים את עתידנו בנגב.
אל הרפז: אנחנו רוצים להמשיך לחיות בנגב.
אל הרפז: הרבה סטודנטים שבאים לנגב והיו יכולים להישאר בנגב לא נשארים בגלל שאין תעסוקה, בעיקר.
אל הרפז: שדה תעופה יכול להביא המון המון תעסוקה, וגם מבחינת התיירות שמסביב, ועוד הרבה דברים שעליהם אני לא צריך להרחיב.
אל הרפז: לכן, גם בגלל התעסוקה וגם בגלל הצורך להכיר בתושבי הנגב ובצרכים שלהם, אנחנו מאוד מאוד מבקשים שתביאו את זה.
אל הרפז: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: פרופ' ערן פייטלסון מהאוניברסיטה העברית.
ערן פייטלסון: תודה רבה.
ערן פייטלסון: אני פה מאחר והייתי חבר שנקראה ועדת סוארי ב-96' שבחנה את הסוגיה הזאת של נבטים.
ערן פייטלסון: הסוגיה אז עלתה בהקשר של נבטים מול נתב"ג-2000.
אבישי ברוורמן: פרופ' פייטלסון, אני חושב שאני היחיד שהופיע לפני הוועדה וטען שצריך לעשות את נבטים.
ערן פייטלסון: היו עוד כמה שטענו.
ערן פייטלסון: כל מה שנשמע פה, אנחנו שמענו ב-96'.
פיני בדש: אבל אתה זוכר שב-94' רצו לסגור את נבטים.
ערן פייטלסון: ב-96' אני יכול להגיד שכל נאמר פה נאמר אז.
ערן פייטלסון: הצוות דאז היה פרופ' סוארי, ד"ר רמון הראל שהיה מנכ"ל משרד התחבורה ואחר כך הקים את רשות שדות התעופה והיה המנכ"ל הראשון שלה, ועבדכם הנאמן.
ערן פייטלסון: אנחנו עבדנו על זה שמונה חודשים, לא תשעים יום.
ערן פייטלסון: אנחנו לא היינו כאלה יעילים ופעילים כמו שהיום מציעים.
ערן פייטלסון: דיברנו עם כל מי שאפשר היה בנושאים האלה, כולל מומחים בין-לאומיים, כולל כל המפעילים, כולל הרשויות המקומיות, כולל הגורמים השונים.
ערן פייטלסון: הגענו לכך שנבטים זה לא דבר ריאלי, וזה לא דבר ריאלי, מעבר לנושאים האוויריים שחיל האוויר דיבר עליהם, גם בגלל הבעיות של פיצול תנועות, גם בגלל הבעיות של מרחק.
ערן פייטלסון: אנחנו לא מדברים על שדה חלופי, אנחנו מדברים על שדה בין-לאומי.
ערן פייטלסון: אלו שני דברים שונים לחלוטין.
ערן פייטלסון: חלופי זה דבר אחד, בין-לאומי שני זה דבר אחר.
ערן פייטלסון: אז אם מדברים על בין-לאומי שני, זה לא המקום המתאים לבין-לאומי שני.
ערן פייטלסון: הוא מתאים לשדה חלופי, אין ספק.
ערן פייטלסון: אבל לשדה בין-לאומי שני שצריך לשרת את כל ישראל – כשאתם מדברים על שדה משני הוא לא משרת את מטרופולין באר שבע, הוא משרת את כל ישראל.
ערן פייטלסון: מה לעשות שנתב"ג ממוקם במרכז הכובד של האוכלוסייה של ישראל.
ערן פייטלסון: אני לא מדבר על המרכז הגיאוגרפי מבחינת קילומטרים מרובעים, אבל מרכז הכובד של האוכלוסייה של ישראל.
ערן פייטלסון: כל השיפורים התחבורתיים שנעשו מאז רק חיזקו את מיקומו המרכזי של נתב"ג שהיום יושב בצומת של כביש 6 וכביש 1.
ערן פייטלסון: הסיפורים המסילתיים גם קרבו את באר-שבע לנתב"ג, אבל גם את הצפון.
ערן פייטלסון: לכן, לנתב"ג יש יתרון מובנה שאי-אפשר להתחרות בו, למעשה.
ערן פייטלסון: את נתב"ג עוד אפשר להרחיב עוד הרבה מעבר.
ערן פייטלסון: ההגבלה של 16 מיליון היא הגבלה אדמיניסטרטיבית, ואפשר להרחיב אותה עוד הרבה מעבר לכך, וכל זה בתוך מעטפת הרעש כפי שנקבעה בתמ"א 42, תוכנית המתאר הארצי החלקית של נתב"ג.
ערן פייטלסון: כלומר, במסגרת מעטפת הרעש עם הסדרת הזכויות הקניין שנקבעו בנושא הזה, אפשר להרחיב את נתב"ג עוד הרבה מעבר לדברים שאנחנו דיברנו עליהם.
ערן פייטלסון: ולכן, לבוא היום עם נבטים בטווח של תשעים יום ולקבל החלטה מהר מהר, זה יהיה חוסר אחריות, לדעתי.
ערן פייטלסון: כדאי אולי לבדוק עוד קצת.
ערן פייטלסון: יש לנו זמן, זה לא שזה החלטה שצריכים לקבל אותה עכשיו ברגע זה.
ערן פייטלסון: כדאי להסתכל באמת על הראיה הכוללת.
ערן פייטלסון: נתב"ג זה דבר חיוני מאוד לכלכלת ישראל, אולי המתקן החיוני ביותר לכלכלה.
צ'ארלס סולומון: רק רציתי לציין כי החלטת ממשלה כשהתחלנו לבדוק את החלופות היתה החלטה 4463 מיום 1 לפברואר 2009, והעבודה בוצעה לאורך כסדר גודל של שנתיים.
צ'ארלס סולומון: הצטרפו נציגים נוספים לצוות, ולא בוצע - - - במסגרת זמן של תשעים יום.
צ'ארלס סולומון: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: בצלאל טרייבר ממשרד הביטחון.
רוביק דנילוביץ: אני רוצה להעיר הערה קצרה לפני בצלאל.
רוביק דנילוביץ: טיעוני העניינים עומדים בעיניהם.
רוביק דנילוביץ: אבל אני חושב שבלהט הדברים אמרתי קצת דברים בוטים, אולי חריפים מידיי.
רוביק דנילוביץ: אני מבקש להתנצל על הנימה האישית.
בצלאל טרייבר: אין לי מה לומר.
בצלאל טרייבר: אני מוריד את בקשתי להמשיך בשיחה.
כרמל שאמה-הכהן: רע תלמי, בבקשה.
רע תלמי: צהריים טובים לכולם.
רע תלמי: לי קוראים רע תלמי, ואני מלווה את הסיפור הזה של שדה תעופה מיום שנפלה אותה החלטת בזק בשלהי כהונתה של ממשלת אולמרט.
רע תלמי: אני רק רוצה לומר כמה דברים קטנים.
רע תלמי: חלופת מגידו – גם חיל האוויר יודע שהיא לא ריאלית.
רע תלמי: ובעובדה, כל מי שעסק בתכנון שדות התעופה במדינת ישראל החל מ-94' ואולי לפני זה – מגידו לא מופיעה.
רע תלמי: היא לא מופיעה, אם זה בגלל הטופוגרפיה, ואם זה סוג הקרקע, ואם זה בעיקר משום שהמקום הזה קטן מידיי כדי שאפשר יהיה לפתח בו ולמקסם את התשתיות שמגה פרויקט כזה נושא בחובו.
רע תלמי: מדינת ישראל לא תקים עוד שדה תעופה אחד כזה, וחבל שהיא תבזבז אותו על שדה תעופה מגידו.
רע תלמי: שנית, אני רוצה להגיד לאנשי חיל האוויר ולנו כמה דברים מאוד קטנים.
רע תלמי: מדינת ישראל היא מדינה קטנה.
רע תלמי: כולם חברים של כולם, ואנחנו מדברים עם כולם.
רע תלמי: בשלוש שנים אפשר להספיק לדבר עם הרבה אנשים.
רע תלמי: אני רוצה להגיד לכם, ושכולם ידעו, אנשים בתוך חיל האוויר אומרים דבר מאוד פשוט: אנחנו מבצעים החלטות של הדרג המדיני, וחיל האוויר ידע להסתדר עם מה שהדרג המדיני ינחית עליו.
רע תלמי: יותר קשה, פחות קשה - אנחנו יודעים להציג את המחירים, אנחנו נסתדר.
רע תלמי: יותר מזה, אלה המכירים גם את נבטים וגם את מגידו אומרים: חברים יקרים, בנבטים העסק הרבה יותר פשוט מאשר במגידו.
רע תלמי: כל מה שאני רוצה לומר זה שלא שאלה צודקים או שאלה לא צודקים, אלא שאני חושב שמה זה שמציג זה שהנחרצות הזאת הבלתי מתפשרת - - -, היא כנראה לא מחלחלת לכל העומק.
רע תלמי: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר גד שפר, נשיא לשכת המסחר חיפה.
גד שפר: אדוני היושב-ראש, פורום נכבד, אני יושב פה מול אנשים שלמעשה כולם בעד נבטים, למעט אנשי משרד הביטחון.
גד שפר: אני מוצא לנכון להאיר באל"ף גם פן אחר, והוא של הצפון.
גד שפר: הצפון לא הקים לובי עבור ההקמה כי הוא פשוט מיואש.
גד שפר: הוא לא מאמין שייעשה משהו בצפון.
גד שפר: אני רק רוצה להזכיר לכם מספר דברים.
גד שפר: במאי 95' החלטה של שר התחבורה - חיפה, שדה התעופה בחיפה.
גד שפר: במאי 2000 תמ"א 15 מאושרת כשדה תעופה לחיפה, ביולי 2002 שוב פעם חיפה - פרויקט לאומי.
גד שפר: בפברואר 2003 חזרה על הכרזת הפרויקט הלאומי.
גד שפר: אפריל 2006 שוב פעם סיכום, אבל הפעם תוכנית על מגידו.
גד שפר: פברואר 2006 ועדת בודינגר אומצה על-ידי הממשלה – מגידו.
גד שפר: האם לעשות את כל ההחלטות האלה פלסתר?
גד שפר: יש 2.2 מיליון תושבים בצפון, וזה יהיה מנוף כלכלי לצפון, תיירות, צליינות, עזרה להי-טק, עצירה של נדידה למרכז.
גד שפר: אין לנו בצפון עוגן כלכלי כלשהו.
גד שפר: עינינו לא צרה בדרום.
גד שפר: בדרום בונים היום את עיר הבה"דים, רכבת לאילת שתמכנו בה, שדה תעופה נוסף יוקם באילת.
גד שפר: הצפון צריך זאת דחוף.
גד שפר: זוהי החלטה נכונה למדינת ישראל, תומכים בה כמעט כל ראשי הערים בצפון.
גד שפר: אני ער לזה שיש התנגדויות של מועצות מקומיות או אזוריות בקרבת שדה התעופה.
גד שפר: תעשיית הי-טק, התעשיינים, וחלק גדול מהחקלאים הם בעד זה.
גד שפר: תשאירו את הצפון במדינת ישראל.
גד שפר: היום, למעשה, צפונית מנתניה זאת מדינה אחרת.
גד שפר: אני לא יודע מתי נסעתם שם לבקר, למעט בסוף שבוע עם המשפחה.
גד שפר: אל תחנקו את הצפון.
גד שפר: אני בהחלט מצטרף לדעות שנאמרו כאן שהחיפזון הוא מהשטן, ושאל לממשלה לקבל החלטה זריזה, פזיזה, לפני שבאמת תיבדקנה כל האופציות, כל הטענות המקצועיות.
גד שפר: תודה רבה.
לאה ורון: מר סולומון, אתם בחנתם את חיפה גם במסגרת הבחינות שערכתם?
לאה ורון: לא נבחן חיפה?
צ'ארלס סולומון: החלטת הממשלה לא התייחסה לחלופת חיפה.
צ'ארלס סולומון: חיפה נבדקה בעבר, ואפילו היה צוות בין-משרדי לקידום שדה תעופה בין-לאומי בחיפה.
צ'ארלס סולומון: רק להזכיר לאנשים שהשתתפו בדיונים, הקונפליקט בין פיתוח הנמל הימי ושדה התעופה הביא להכרעה שחיפה אינה חלופה לקידום כשדה תעופה משלים לנתב"ג.
פיני בדש: אבל אם תהיה חיפה זה לא יהיה פזיז.
כרמל שאמה-הכהן: בצלאל טרייבר, משרד הביטחון.
בצלאל טרייבר: לא, אני דיברתי.
בצלאל טרייבר: לבקשתו של ראש עיריית באר שבע, אני מעדיף שלא להמשיך את דו-השיח.
כרמל שאמה-הכהן: אם כך, ועדת הכלכלה קיימה שתי ישיבות בהצעתו של חבר הכנסת אבישי ברוורמן בנוגע להקמת שדה תעופה בין-לאומי נוסף, וכן קיבלה סקירה ממנכ"ל משרד התחבורה, מראשי מערכת הביטחון וחיל האוויר ומראשי רשויות.
כרמל שאמה-הכהן: בהתאם לנתונים שנמסרו, הוועדה התרשמה כי נתב"ג לא יוכל לספק תשובה לגידול במספר הנוסעים שנוחתים בישראל וממריאים ממנה, ויהיה צורך בהקמת שדה נוסף.
כרמל שאמה-הכהן: יחד עם זאת, אני חייב לומר שברור שסביב השולחן הכף נוטה באופן ברור, למעט השיקולים הביטחוניים, לחלופת נבטים.
כרמל שאמה-הכהן: באורח נדיר שותפים לפיתוח האזרחי-כלכלי הזה גם הירוקים מצד אחד, וגם הגופים המוניציפאליים, וזוהי באמת הסכמה נדירה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, יחד עם זאת, חסר היה סביב השולחן הזה קולו של ראש הממשלה ושל משרד ראש הממשלה שצריך לנווט את ההכרעה מכאן והלאה, גם את קצב ההכרעה, וגם את כיוון ההכרעה.
כרמל שאמה-הכהן: ולכן, ועדת הכלכלה לא תניח מסקנות סופיות וברורות עד שאני אנהל פגישה בעניין עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וזה היה בטווח הימים הקרובים, ועם ראש הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: ננצל פגישות אחרות איתם בעניינים אחרים כדי לשמוע את דעתם, ולהביא אותה בפני חברי ועדת הכלכלה, ולכשהדברים יושלמו, נניח מסקנות והמלצות של ועדת הכלכלה על שולחן מליאת הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכל מי שהשתתף בדיון, הישיבה נעולה.
חמד עמאר: על סדר-היום: הצעת חוק המתווכים במקרקעים (תיקון מס' 7)(דין משמעתי ותיקונים שונים), התש"ע-2010.
חמד עמאר: התקיימו שני דיונים בהצעת החוק: ב-9.6.2010 וב-21.6.2011.
חמד עמאר: בישיבות אלה אושרו חלק מהסעיפים.
חמד עמאר: אנחנו ממשיכים לדון בשאר הסעיפים ואנו נדון בכל סעיף וסעיף.
חמד עמאר: לאיזה סעיף הגענו?
איתי עצמון: הגענו לסעיף 6 בהצעת החוק ובו לסעיף 16(ב) רבא המוצע שהוא סעיף חדש.
חמד עמאר: אנחנו ממשיכים משם.
חמד עמאר: משרד המשפטים, בבקשה.
הילה דוידוביץ: אני ממשרד המשפטים.
הילה דוידוביץ: אני מבקשת לומר כמה מילים.
הילה דוידוביץ: הדיון האחרון התקיים לצערנו די מזמן.
הילה דוידוביץ: אנחנו מקווים היום להתקדם כי אנחנו באמת רוצים לסיים את ההצעה החשובה הזאת.
חמד עמאר: אנחנו נקיים דיון, אם נצליח, נסיים היום.
הילה דוידוביץ: ההצעה כוללת תיקונים שונים לחוק כשהליבה היא הקמת בית דין משמעתי למתווכים.
הילה דוידוביץ: עצרנו בסעיף 6ב שבעצם מדבר על ועדת המשמעת, על ההרכב שלה.
הילה דוידוביץ: ישנם כמה שינויים קטנים בעקבות הערות של היועץ המשפטי של הוועדה ואני אציג אותם כשהם יהיו רלוונטיים.
הילה דוידוביץ: "ועדת משמעת "14ב.
הילה דוידוביץ: (א) השר ימנה ועדת משמעת, שתפקידה לדון ולהחליט בעבירות משמעת (להלן - ועדת המשמעת).
הילה דוידוביץ: (ב) ועדת המשמעת תדון במותב של שלושה, שחבריו הם: (1) מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, והוא יהיה יושב ראש המותב (להלן – יושב ראש מותב); (2) מתווך במקרקעין בעל ותק של חמש שנים לפחות; (3) עובד המדינה שהוא עורך דין בעל מומחיות בתחום המקרקעין.
הילה דוידוביץ: (ג) מינה השר יותר מיושב ראש מותב אחד, ימנה אחד מהם לראש ועדת המשמעת; מונה רק יושב ראש מותב אחד, יהיה הוא ראש ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: (ד) חברי ועדת המשמעת האמורים בפסקאות (2) ו-(3) של סעיף קטן (ב), ימונו בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
הילה דוידוביץ: (ה) לא ימונה חבר הוועדה המייעצת לחבר ועדת המשמעת, בטרם חלפה שנה מתום כהונתו.
הילה דוידוביץ: (ו) ראש ועדת המשמעת יקבע את המותבים של ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: " בסעיף הזה יש לנו איזה שינוי קטן בעקבות הערה שקיבלנו מהיועץ המשפטי של הוועדה.
הילה דוידוביץ: אנחנו בעצם מבקשים להקים ועדת משמעת שתורכב משלושה.
הילה דוידוביץ: נכנסנו פה לאיזה נושא של מותבים שכנראה שהוא רק מסרבל את העניינים.
הילה דוידוביץ: הכוונה היא ששר המשפטים יקים ועדה של 3 חברים.
הילה דוידוביץ: מי שכשיר להיות שופט בית משפט שלום הוא יושב ראש הוועדה.
הילה דוידוביץ: ימונו ממלאי מקום למקרה הצורך ולכן כל הנוסח פה עם המותבים, אנחנו מבקשים לשנות אותו.
איתי עצמון: תוכלי לפרט מה השינויים?
הילה דוידוביץ: אנחנו נכתוב שהשר ימנה ועדת משמעת בת 3 חברים.
הילה דוידוביץ: נכתוב מי הם החברים.
הילה דוידוביץ: בעניין הזה אין שינוי, שזה מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום והוא יושב ראש הוועדה, מתווך במקרקעין בעל ותק של 5 שנים לפחות, עובד מדינה שהוא עורך-דין בעל מומחיות בתחום המקרקעין.
הילה דוידוביץ: חברי הוועדה שהם המתווך ועובד המדינה ימונו בהתייעצות עם הוועד המייעצת.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים להוסיף גם התייעצות עם רשם המתווכים.