GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: בהגדרה הראשונה, "הטבות" זה כל אחד מאלה: השבת תמורה, כרטיס טיסה חלופי, פיצוי כספי ושירותי סיוע.
דוד אזולאי: יש עילות מזכות.
דוד אזולאי: בכל עילה, הוא זכאי לא לכל ההטבות, לחלקן, בתנאים שונים, כמובן.
דוד אזולאי: נניח שמדברים על השבת תמורה.
דוד אזולאי: אם הושבה לו שם תמורה, ודאי שהוא לא יהיה זכאי כאן.
דוד אזולאי: אם הוא זכאי לפיצוי כספי, גם אם הפיצוי הכספי שם נמוך יותר – זו ההצעה שלי, על כל פנים – והוא קיבל פיצוי כספי, בהתאם לרגולציה שחלה שם, הוא לא יוכל לקבל השלמה של הפיצוי הכספי.
דוד אזולאי: מה שהוא לא קיבל שם הוא יוכל לתבוע פה.
אתי בנדלר: תלוי בסוג ההטבה.
עומר שלו: רק להבהיר שני דברים שנאמרו: אחד, לעניין פסק הדין, אז הזכרתי קודם.
עומר שלו: נשמח לשלוח לך חומר.
עומר שלו: יש באירופה סימן שאלה מאד גדול.
עומר שלו: מדובר בפסק דין אחד שהיה בהולנד, יש עליו ערעור תלוי ועומד בבית הדין האירופאי, יש פסקי דין אחרים שאומרים אחרת ולכן לא כדאי להיתלות כאן בפסיקה אחת, מקומית, שלא קיבלה עדיין ביטוי.
עומר שלו: יותר מכך.
עומר שלו: חברות התעופה לא מקיימות את הפסיקה הזו.
עומר שלו: זאת אומרת, נוהגות בצורה מאד ברורה ומאד גלויה לא על פי הדרך שתיארת פה.
אתי בנדלר: מה שברור הוא, אני חושבת שלא יכולה להיות מחלוקת בקשר לעניין הזה – שיש התלבטות גם באירופה מתי עיכוב טיסה הופך להיות בעצם ביטול.
אתי בנדלר: משום שאם אומרים לי שהטיסה שלי מעוכבת ב-24 שעות – זה עיכוב?
אתי בנדלר: או שזה ביטול טיסה, למעשה?
אתי בנדלר: הרי כעבור 24 שעות זה אפילו אותו מספר טיסה.
אתי בנדלר: ולכן אין עדיין החלטה חד משמעית באירופה מתי עוברים מקטגוריה אחת לשניה.
אתי בנדלר: בהכירנו כבר חלק מהדילמות שהתעוררו כתוצאה מיישום הדירקטיבה האירופאית החליט המחוקק הישראלי, לפחות בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה, לקבוע כאן גדרות מראש, ולא להשאיר דברים עמומים כפי שנשמעו שם.
עומר שלו: אבל עדיין המשמעות של הקביעה הזו הוא כפולה.
עומר שלו: אחת – גם פה יש חריגה לעומת התקינה האירופאית.
עומר שלו: ואגב, לעניין השאלה הזו ראינו, בדקנו – שבסעיף 3(1)(ב) לתקינה האירופאית יש התייחסות למה קורה אם ניתן פיצוי במקום אחר ופה מצוין במפורש שאם ניתן במקום אחר – משום מה הסעיף הזה לא הועתק ל - - ואנחנו מציעים לאמץ אותו.
עומר שלו: אנחנו חושבים שהוא ייתן פתרון ברוח הדברים שנאמרו.
עומר שלו: הנושא השני – מדינת ישראל מנהלת משא ומתן לשמים פתוחים עם האיחוד האירופאי שהמשמעות שלו זה הרמוניזציה רגולטורים, כלומר, התאמה בין הדינים השונים באירופה, בעיקר בתחום התעופה, לבין הדינים בישראל.
עומר שלו: אם הדין באירופה עוד לא ברור ויש עליו סימן שאלה, והוא תלוי ועומד היום בבתי המשפט, מדוע מדינת ישראל צריכה עכשיו לקבוע דין שונה בעניין הזה, כשבעוד תקופה מסוימת יצטרכו ממילא לעשות התאמה של הדינים?
עומר שלו: עומל על זה משרד התחבורה ומשרד המשפטים ששותפים לשיחות של שמים פתוחים.
עומר שלו: לא יכול להיות שמדינת ישראל מצד אחד תדבר על התאמה רגולטורים, שהיא תנאי להתקדמות בשמים פתוחים, ומצד שני תרוץ קדימה בחוק ספציפי שונה מן המצב באירופה.
אתי בנדלר: הוא לא שונה.
סלעית קולר: אפשר לשנות חוקים אם יחליטו לעשות התאמה.
סלעית קולר: אם יחליטו לעשות התאמה, יחתמו הסכמים, באמת יעשו שמים פתוחים - -
עומר שלו: אני מציע לך לקרוא את החומר ולראות שיש החלטה על התאמה, כתנאי בסיסי להסכם.
סלעית קולר: אז ישנו את החוק, בהתאם.
סלעית קולר: בינתיים אי אפשר לעכב את האזרחים הישראלים עד שייחתמו הסכמים שאולי ייחתמו.
סלעית קולר: אני מאד בעד התאמה, אתה ראית.
סלעית קולר: ההצעה שלי היא לא להגיד – אוקיי, תפצו את כל העולם פעמיים.
סלעית קולר: אבל אי אפשר לעכב את החוק הזה עד שייחתמו הסכמים בינלאומיים שאנחנו לא יודעים מתי הם ייחתמו.
אליעזר שקדי: יש פה אירוע שאני חושב שמקילים בו ראש.
אליעזר שקדי: אני חושב שאסור לנו – לא סתם נתתי את התיאור הראשון, אסור לנו בשום אופן לעשות משהו שהוא מחמיר על הרגולציה האירופאית בקונסטלציה שהרגע תיארתי, ביכולת ההתמודדות שלנו.
אליעזר שקדי: אני חושב שזה פשוט כאילו מנותק מהאירוע.
אליעזר שקדי: לא סתם התחלתי.
אליעזר שקדי: אנחנו באירוע אחר.
אליעזר שקדי: יכולת ההתמודדות שלנו מול ה- 4,000 של alliance עם 40 מטוסים היא בלתי נתפסת בקושי שלה.
אליעזר שקדי: עכשיו אנחנו רוצים להחמיר אתנו, עם התעופה הישראלית?
אליעזר שקדי: זה פשוט נשמע לי לא ברור, כאילו מנותק מהמציאות.
דוד אזולאי: אומרים לך מהמועצה לצרכנות שבבוא היום – ואנחנו לא יודעים מתי זה יקרה, זה יכול לקרות עוד חודשיים או עוד שנים - בינתיים את החלל הזה אי אפשר להשאיר ריק, אך בבוא היום ניתן לתקן את הדברים.
אליעזר שקדי: יש פה סוגיה עמוקה.
אליעזר שקדי: בכל החוק האירופאי, אין כזה דבר.
סלעית קולר: האמריקאית יותר מחמירה משלנו.
תמר פינקוס: אנחנו יושבים פה פעם חמישית ואנחנו כל פעם חוזרים back to square one.
תמר פינקוס: אנחנו, את כל הטענות והוויכוחים האלה שמענו ולכן תוקנו הסעיפים על ידי הוועדה, בהתאם להסתייגויות, ואנחנו עוד פעם חוזרים חזרה אחורה.
תמר פינקוס: הרי לעולם לא נסיים את החוק הזה, גם אחרי שייכנסו הסכמי התעופה, אם ייכנסו, כי אנחנו כל הזמן מתחילים מחדש את הדיון שגמרנו בשלוש ישיבות.
אהוד שבתאי: אני לא מאמין שגמרנו את הדיון בנושא הזה.
אהוד שבתאי: בין היתר יש תקנות, אם מסתכלים על התקנה האירופאית, יש דברים שפשוט נשמטו מהתקנה הישראלית, בין היתר - - סעיף 3(1)(ב) בתקנה האירופאית, אני אקרא את הסעיף: "תקנה זו תחול על נוסעים הממריאים.
אהוד שבתאי: ...
אהוד שבתאי: אלא אם הם קיבלו הטבות או פיצוי וקיבלו סיוע באותה מדינה שלישית".
אהוד שבתאי: זאת אומרת, הסעיף הזה מחריג מתן פיצוי במקרה שנוסעים קיבלו כבר פיצוי במדינה אחרת.
אהוד שבתאי: אני פשוט מציע לכם לקרוא את הסעיף הזה שוב.
אתי בנדלר: אבל גם כאן – תגיד לי, האם מדובר על סוג סיוע או על סוג פיצוי?
אתי בנדלר: לא כל כך ברור.
אהוד שבתאי: כל פיצוי.
אתי בנדלר: לא כל פיצוי.
אתי בנדלר: "benefits or compensations".
קריאה: יש או הטבה או פיצוי.
אתי בנדלר: לא אמרו "הטבה כלשהי" אלא לגבי כל אחד מהם - - זה שוב עניין של פרשנות.
אתי בנדלר: כלומר, זה לא יחול על סוג הטבה שהוא קיבל כבר.
עומר שלו: אני לא קורא את זה כמוכם, אני קורא את זה אחרת.
קריאה: אז הנה, זו עובדה, שזה פרשנות.
עומר שלו: אז אולי נלמד מה קורה ביחסים בין מובילים אירופאים שטסים לארצות הברית?
עומר שלו: בואו נלמד את הנושא הזה ונראה מה הם עושים, בפועל.
עומר שלו: לפני שאנחנו מחילים עלינו דין חובק עולם בלי שום משמעות למה שקורה ביעדים שאנחנו טסים אליהם.
דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית: האם בעקבות ההערה שנאמרה כאן, בבוא היום, כאשר יהיו הסכמי תעופה, ניתן יהיה לשנות את הדברים או שבעצם אנחנו מחוקקים כאן חקיקה שאי אפשר לחזור ממנה?
אתי בנדלר: אין חקיקה שאי אפשר לחזור ממנה.
אתי בנדלר: אפילו חוקי יסוד מתוקנים בכנסת.
דוד אזולאי: כי כאן – זה בלתי אפשרי.
דוד אזולאי: זה יוצר איזשהו מצב שיוצר קשיים.
קריאה: זה לוקח זמן.
אתי בנדלר: זה בלתי אפשרי לעשות את זה בהליך קל ופשוט כי זה מחייב שוב תיקון חקיקה.
אתי בנדלר: זו הכוונה.
אתי בנדלר: אבל זה מה שאנחנו עושים כל הזמן.
אליעזר שקדי: החקיקה הזו מחמירה עם החקיקה שאתה אנחנו מתמודדים בכל העולם.
אליעזר שקדי: אז אם החקיקה שם תשונה, נשנה פה, אבל לא הפוך.
אליעזר שקדי: לא עכשיו אנחנו נייצר את המצב המקצין, ואחר כך נצטרך להתמודד עם זה.
עומר שלו: אנחנו נבקש רק, אם אפשר, לא להצביע על הגדרות "טיסה" ו "טיסה שבוטלה" – שתי ההגדרות האלה, בלבד, עד שאפשר יהיה ללמוד את הנושא.
עומר שלו: אנחנו מוכנים להעביר את כל החומר שקיים ברשותנו, לייעוץ המשפטי של הוועדה, כדי שיתרשמו.
כרמל שאמה-הכהן: הייעוץ המשפטי, עד לישיבה הבאה, יחד עם כל הגורמים, ינסה לגבש סעיף תחולה.
אתי בנדלר: עכשיו מצביעים על סעיף 1 as is, והוועדה מחליטה בנוסף לזה שיהיה סעיף תחולה לגבי מי שקיבל הטבה בחוץ לארץ, אבל נוסח הסעיף לא יוצבע כרגע עד שנקבל את החומר.
אתי בנדלר: עכשיו הועלה כאן נושא נוסף והוא הגדרה של "טיסה שבוטלה", שמדובר על איחור של 8 שעות לפחות מהמועד הנקוב לטיסה.
אתי בנדלר: גם על כך מבקשים לא להצביע בינתיים.
יהודית גריסרו: שזו החמרה מהותית ביחס לקיים.
יהודית גריסרו: אין מושג כזה.
יהודית גריסרו: האם דווקא אנחנו צריכים להיות אלה שממציאים מינוחים?
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו כרגע איזשהו נתון, נראה לי, שישכנע אותנו לשנות את ההגדרה, אבל בכל מקרה תהיה עוד ישיבה.
עומר שלו: - - אתה יודע שזה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שתשכנע אותנו לשנות את מספר השעות, או לשנות בכלל את אלמנט ביטול הטיסה על בסיס עיכוב, זו כבר לא בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא שתשכנע אותנו - -
יהודית גריסרו: אם הנימוק אומר שההגדרה הזו היא לא ההגדרה הנפוצה והשכיחה בעולם התעופה, אין בה די על מנת לשכנע אותך?
אתי בנדלר: אין הגדרה נפוצה.
אתי בנדלר: אין הגדרה של מה זה ביטול טיסה, זו בדיוק הנקודה.
יהודית גריסרו: האם אין די באמירה שהמקום היחיד שבו מעניקים פרשנות של ביטול טיסה לטיסה שמתעכבת מעל 8 שעות זה כאן, האם את מסכימה עם האמירה הזו?
אתי בנדלר: אין ספק, והדבר הזה הוצע לאור העובדה שהסתבר לוועדה בדיונים הרבים שהיא ערכה בנושא הזה בעת הכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה, שאין פסיקה אחידה באירופה והדבר נתון לפרשנויות.
אתי בנדלר: ולכן, כדי למנוע התעסקות של בתי משפט עם השאלה הזו באיזה שלב עיכוב טיסה הופך להיות ביטול טיסה, החליטה הוועדה לגדור את זה במספר שעות .
אליעזר שקדי: אבל אנחנו באנו הנה כדי לומר את אמירתנו.
אליעזר שקדי: אני אישית משוכנע שאסור לנו להיות המדינה היחידה בעולם שאומרת את המשפט הזה, שמתמודדת, מה לעשות – גם אם זה לא מוצא חן - - \
אתי בנדלר: לא, אני לא מבינה מדוע אסור למחוקק הישראלי - -
אליעזר שקדי: חשבתי שהסברתי, כנראה שלא מספיק טוב.
אליעזר שקדי: האירוע של ביטול טיסה, ברחבי העולם לא קיים כמו שאתם אומרים.
אליעזר שקדי: אני ביקשתי מכם, ואני חושב שהבקשה היא יותר מלגיטימית, שאנחנו לא נהיה אלה שעושים רגולציה שמחמירה על הרגולציה האירופאית.
אליעזר שקדי: היום ברגולציה האירופאית אין כזה דבר.
אליעזר שקדי: עכשיו אנחנו מתמודדים, 40 מטוסים מול 4,000 או 10,000 מטוסים.
אליעזר שקדי: איך אתם מתכוונים שאנחנו נתמודד, ברצינות?
כרמל שאמה-הכהן: כמה טיסות יש ל"אל על" שמועכבות מעל 8 שעות?
יהודית גריסרו: אגב, זו בכלל לא השאלה.
כרמל שאמה-הכהן: זו כן השאלה.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה עניין עקרוני לחלוטין, שאומר – האם - -
כרמל שאמה-הכהן: בעיקרון, צריך את הסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אם תגידי לי מה המשמעות הכלכלית שלו לגבי "אל על" – בעיקרון אני מתקשה להבין למה אדם צריך להמתין 8 שעו לטיסה.
כרמל שאמה-הכהן: לי היתה חוויה כזו לא ב "אל על" ואני אומר לך שזה איום ונורא.
כרמל שאמה-הכהן: איום ונורא להתעכב 12 שעות.
כרמל שאמה-הכהן: זו חוויה בלתי נשכחת.
יהודית גריסרו: אני מסכימה אתך, אגב, שזה איום ונורא, אני אפילו מסכימה אתך שצריך לקחת אחריות - -
כרמל שאמה-הכהן: אם תגידי לי שהסעיף הזה גורם ל ,אל על" לפשוט את הרגל, אולי אני אחשוב עליו.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אותך כמה מקרים כאלה יש בשנה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד לך מה הבעיה עם התשובה – כי אם יש המון מקרים כאלה, אז זו בעיה צרכנית גדולה.
יהודית גריסרו: לא, ממש לא.
כרמל שאמה-הכהן: ואם זה מקרים בודדים, אז על מה הוויכוח?
יהודית גריסרו: אבל למה לוקחים את זה לשם?
יהודית גריסרו: הרי חקיקה, בעיניי, כשמדברים על חקיקה מדברים על העיקרון, על ההיגיון שמאחורי העניין.
יהודית גריסרו: אני מסכימה אתך לגמרי עם האמירה שעיכוב ממושך גורם סבל רב ללקוחות, ועל כך צריך לפצות אותם.
יהודית גריסרו: רק הפיצוי צריך להיות על עיכוב ולא על ביטול.
יהודית גריסרו: זה כל ההבדל.
משה (מוץ) מטלון: הבעיה שלך זה ההגדרה?
יהודית גריסרו: ההגדרה, משום שההגדרה של ביטול מרחיבה את הפיצויים לסדרי גודל שבעינינו הם לא סבירים.
אחמד טיבי: כמה ימים זה ביטול?
אחמד טיבי: 8 שעות זה יותר מאשר במקומות מסוימים שזה 6 שעות.
אחמד טיבי: וכבר דנו בזה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף ההגדרות כמו שהוא.
כרמל שאמה-הכהן: אמרנו שבסעיף מאוחר יותר נתייחס לכך שלא יהיה כפל פיצוי בקטגוריות שונות של הפיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: היועצת המשפטית יחד עם הגורמים האחרים תנסח לנו - -
משה (מוץ) מטלון: אתה משאיר את זה 8 שעות?
כרמל שאמה-הכהן: אולי אפשר להציע פה סעיף של גמישות ששרי התחבורה או התיירות יכולים לשנות את מספר השעות באישור ועדת הכלכלה?
רון חלפון: עד כה נקבע בחוק ש - - על ידי שר התחבורה ולא על ידי שר התיירות.
דוד אזולאי: התיאום בין שניהם הוא בעייתי.
דוד אזולאי: אני מכיר את זה בואריאציות אחרות, שזה יכול לשכב הרבה זמן עד שימצאו את התיאום ואת הזמן ביניהם לתאם.
כרמל שאמה-הכהן: שר התחבורה בהתייעצות עם שר התמ"ת.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל האלמנט הצרכני פה.
דוד אזולאי: אני מציע שר אחד.
דוד אזולאי: לא צריך שני שרים.
אתי בנדלר: אבל רק להתייעץ.
דוד אזולאי: לפעמים התייעצויות כאלה לוקחות הרבה זמן והדברים מתעכבים שלא לצורך.
דוד אזולאי: אני מציע – בהתייעצות שר אחד בלבד.
דוד אזולאי: שזה יהיה שר התיירות או שר התחבורה.
אתי בנדלר: אתם מחליטים.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב ששני השרים.
משה (מוץ) מטלון: זה נכון – זה נוגע לתחבורה, נוגע לתיירות.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שחייבים פה את שני השרים.
אתי בנדלר: שני שרים?
אתי בנדלר: לא יהיו תקנות.
אתי בנדלר: אם זה בהתייעצות עם שר נוסף, אז זה יכול להיות.
משה (מוץ) מטלון: בכל אופן, לפחות התייעצות.
דוד אזולאי: אני מציע להגביל את זה בזמן.
אתי בנדלר: הם לא חייבים בכלל, אולי הם יגיעו למסקנה ש-8 שעות זה המספר הנכון?
אתי בנדלר: זה רק אם הם נוכחו לדעת ש-8 שעות חורג ממה שהשתרש בדירקטיבה האירופאית, אז הם יוציאו תקנות לשנות.
משה (מוץ) מטלון: למה זה בעייתי שני שרים?
אתי בנדלר: ברגע שיש התייעצות, בכלל - -
לאה ורון: מה מבקש חבר הכנסת טיבי – בהתייעצות או באישור?
אחמד טיבי: שנינו מקבלים את ההצעה של היושב ראש.
אתי בנדלר: אני רק אומרת לכם שכשיש תקנות ששני השרים צריכים לחתום עליהם, המנגנון הזה הוא כל כך מסורבל, שאם אין הסכמה של 100% בין שני השרים – אי אפשר לקדם את התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אלה לא תקנות שבאות כל בוקר לשולחן ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר והעלו פה חשש שהסעיף הזה שהוא ייחודי למדינת ישראל יכולות להיות לו השלכות כבדות על פעילות של חברות תעופה בישראל, אנחנו רוצים פתח לגמישות, שלא נצטרך שלוש קריאות.
כרמל שאמה-הכהן: זו יכולה להיות גמישות לשני הצדדים.
כרמל שאמה-הכהן: פתאום תהיה תופעה כבדה של איחורים?
כרמל שאמה-הכהן: יוכלו להקשיח.
כרמל שאמה-הכהן: איזה שרים?
כרמל שאמה-הכהן: תחבורה ותיירות?
כרמל שאמה-הכהן: תחבורה ותמ"ת.
לאה ורון: שר התחבורה בהסכמה עם שר התמ"ת, באישור ועדת הכלכלה יוכלו לשנות - -
דוד אזולאי: אני רוצה להסב את תשומת ליבכם – כשמדובר בהסכמה לא תמיד יש הסכמות, וזה לוקח זמן, וגם היועצת המשפטית העירה על כך.
אחמד טיבי: בינתיים יש סעיף, שהוא סעיף רחב, 8 שעות – יותר ממה שזה היה קודם.
רון חלפון: אנחנו גם סבורים שהסכמה - - -
כרמל שאמה-הכהן: סופית – מה אתם רוצים, הסכמה או התייעצות?
קריאות: הסכמה.
רון חלפון: אני חושב שהוועדה יודעת היטב שמעטות התקנות שמגיעות בהסכמה על ידי שני שרים.
משה (מוץ) מטלון: על איזה תקנות אתה מדבר פה?
אחמד טיבי: על סעיף שהוא מובן מאיליו?
לאה ורון: חבר הכנסת מוץ מטלון מצביע במקום חבר הכנסת אילטוב .
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף יהיה כך ששרי התחבורה והתמ"ת באישור ועדת הכלכלה יהיו רשאים לשנות את מספר שעות האיחור ב- 4 שעות.
דוד אזולאי: אני מבקש להגיש הסתייגות, בנושא ההסכמה או ההתייעצות בין השרים.
דוד אזולאי: אני מבקש שתהיה התייעצות.
כרמל שאמה-הכהן: שר התחבורה בהסכמת שר התמ"ת באישור ועדת הכלכלה יהיה רשאי לשנות את מספר השעות של איחור שייחשבו לביטול טיסה ובלבד שהשינוי לא יעלה על 4 שעות.
דוד אזולאי: ההצעה שלי - במקום המילה "בהסכמה" - שיהיה בהתייעצות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה שלי?
כרמל שאמה-הכהן: נצביע על ההצעה של חבר הכנסת דוד אזולאי.
כרמל שאמה-הכהן: נמנעים –אין
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה של חבר הכנסת דוד אזולאי נפלה והפכה להסתייגות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד כל סעיף ההגדרות?
אתי בנדלר: בכפוף לכך שיתווסף בהמשך סעיף תחולה לגבי כפל הטבות ברירת דין.
אתי בנדלר: בעד סעיף ההגדרות – רוב
אתי בנדלר: נמנעים – אין
איתי עצמון: סעיף 2.
איתי עצמון: הסעיף הזה מדבר בעצם על תנאים לקבלת הטבות, תנאים שבהתקיימם הנוסע יהיה זכאי להטבות ויש כאן שני שינויים ששילבנו.
איתי עצמון: שינוי אחד מאפשר לנוסע להתייצב ולהזדהות גם בפני הנציג שימונה מטעם מפעיל טיסה לפי התיקון העקיף לחוק רישוי שירותי תעופה, שאליו נגיע בהמשך, וכן שינוי נוסף – קובע שהודעה בדבר העברה לטיסה אחרת צריכה להינתן לנוסע שבוע לפחות לפני מועד הטיסה, מכיוון שבנוסח שהתקבל בקריאה הראשונה הנושא הזה לא התחדד, כלומר, לא ניתן כל מועד לקבלת ההודעה לנוסע בדבר העברה לטיסה אחרת.
רינה פאר: לרשות שדות התעופה יש בעיה עם התיקון של ההתייצבות בפני אדם שמונה מטעם מפעיל הטיסה לפי סעיף 8ג'.
רינה פאר: זה צריך להיות ב(1),
איתי עצמון: זו שאלה של נוסח.
רינה פאר: לחוק שירותי התעופה, התשכ"ג-1963, מאחר ש-90 הדקות הן כשלעצמן זמן דחוק, מערכת ה- HBS, מערכת טכנולוגית למיון כבודת נוסעים שתחליף במידה רבה מאד את הבידוק האישי, גם היא, כשלעצמה תגרום להארכה מסוימת - -
משה (מוץ) מטלון: מה את אומרת, ש-90 דקות זה פרק זמן קצר מדי?
רינה פאר: זה עשוי להתברר כפרק זמן קצר מדי, אבל כאשר מוסיפים גורם נוסף, שהוא הנציג של החברה, שהוא, כמובן, רואה אותו לא ליד דלפק הבידוק – זה מותיר זמן קצר מ-90 דקות בידי רשות שדות התעופה לעבור את התהליך כולו.
רינה פאר: ולפיכך אנחנו מבקשים שהתוספת הזו תוסר, או, לחלופין, אנחנו מבקשים הגדלה של פרק הזמן מ-90 דקות, בצורה משמעותית.
אתי בנדלר: אני אזכיר מדוע התוספת הזו הוספה, ויש לי הצעה אלטרנטיבית, אם היא תתקבל על דעת חברי הכנסת.
אתי בנדלר: במקרה של עיכוב, למשל.
אתי בנדלר: נניח שאדם מתייצב במועד שנקבע בכרטיס הטיסה, בשעה 10:00 בבוקר הטיסה אמורה להיות והוא מתייצב בשעה 08:00 בבוקר, שעתיים לפני המועד.
אתי בנדלר: וכשהוא מגיע הוא מסתכל על לוח הטיסות ואין בכלל טיסה כזו, כי הטיסה בוטלה, או, לחלופין - - -בעיקר מדובר כשהטיסה בוטלה.
אתי בנדלר: אז בפני מי הוא יתייצב, הרי דלפק הבידוק בכלל לא פתוח.
אתי בנדלר: הוא לא יכול לגשת לדלפק הבידוק.
אתי בנדלר: ואז אומרים שאם הוא לא התייצב בדלפק הבידוק זה שולל את זכאותו מלכתחילה לכל סוגי ההטבות.
אתי בנדלר: עם הסוגיה הזו באה התוספת הזו להתמודד.
אתי בנדלר: בדקנו שוב, אתמול בערב, בדירקטיבה האירופאית, וראינו שתנאי הסף למתן הטבות, התייצבות במועד שנקבע, לא חל שם בכלל במקרה של ביטול.
אתי בנדלר: זאת אומרת שבמקרה של ביטול טיסה לא צריכים בכלל להתייצב בדלפק.
אתי בנדלר: ייתכן שבמקום להוסיף "או בפני אדם שמונה מטעם מפעיל הטיסה..." ואגב, ייאמר שבהתאם להצעה, האדם שמונה כדי לטפל בתלונות בשדה התעופה, אמור להתייצב שלוש שעות לפני המועד שנקבע בכרטיס הטיסה, זאת אומרת שזו האלטרנטיבה לאי היכולת של הנוסע להתייצב בדלפק הבידוק.
אתי בנדלר: זו המטרה של התוספת הזו.
רינה פאר: יכול להיות שמה שצריך לעשות הוא – או במקרה של ביטול טיסה, יתייצב בפני - - -
אתי בנדלר: אולי במקרה של ביטול טיסה לא צריכה להיות בכלל דרישה להתייצבות.
אתי בנדלר: יותר הגיוני.
רינה פאר: כמו שזה מופיע כרגע, האפשרות הזו היא חלופה ל- check in counter כשהוא פתוח - - -
אתי בנדלר: יש בעיה שצריכים להתמודד אתה, אני לא בטוחה שהפתרון שהוצע כאן הוא הפתרון הנכון ביותר .
אתי בנדלר: יכול להיות שאפשר – או לחלוטין לבטל את הדרישה להתייצבות במקרה של ביטול טיסה.
אתי בנדלר: אפשרות אחרת היא שהאלטרנטיבה, התייצבות בפני אדם שמונה מטעם מפעיל הטיסה, תחול רק אם דלפק הבידוק סגור באותו מועד.
קריאות: זה מה שצריך להיות.
אתי בנדלר: הבעיה היתה לא להקשות על רשות שדות התעופה או על המפעילים, הבעיה היתה לתת מענה לצרכן.
עומר שלו: ההתייצבות בדלפק הטיסה היא חשובה כי זה המועד שבו הוא נרשם לטיסה.
עומר שלו: אז יודעים שהוא הגיע, ויודעים להמשיך את כל התהליך של העליה לטיסה.
עומר שלו: לכן ההצעה שבמידה ואין דלפק טיסה פתוח או קיים – רק אז אפשר נציג אחר של המארגן או של המפעיל.
אתי בנדלר: אז אני אוסיף אחרי "...
אתי בנדלר: או בפני אדם שמונה מטעם מפעיל הטיסה לפי סעיף 8 לחוק שירותי תעופה, אם דלפק הבידוק אינו פועל באותה עת".
רינה פאר: לא – "אם לא הוקצה באותה עת דלפק לאותה טיסה".
סלעית קולר: אז זה צריך להיות: "אם לא הוקצה ...." – "יתייצב בפני..." .
רויטל דניאלי: המצב היום של טיסות ב- code share קובע הרבה פעמים שהסוכן שצריך להודיע לנוסע למי עליו לפנות בכל שלב של הטיסה לא יודע האם האדם שימונה יהיה על ידי החברה שכורטסה או על ידי החברה שמפעילה את הטיסות.
רויטל דניאלי: העניין הזה, בעינינו, לא סגור, ואמנם קשור יותר לדיון באחריות שההצעה מבקשת להטיל על הסוכנים להודיע לחברות התעופה.
רויטל דניאלי: אבל בכל מקרה, אם חברות התעופה לא יתחייבו להודיע מראש איזו חברה תהיה זו שמסייעת לנוסעים בכל סגמנט של הטיסה, אז סוכני הנסיעות בוודאי לא יוכלו למסור את המידע הזה לנוסע.
אתי בנדלר: מה את מציעה, אם כך?
רויטל דניאלי: אחד מן השניים – בעינינו, אם רוצים שהנוסע, ומגיע לו, בהחלט, לדעת בכל סגמנט של הטיסה אל מי הוא ניגש לקבל סיוע במקרה הצורך - - -
אתי בנדלר: ואני רוצה להעיר פה, בהערת ביניים שהדברים חשובים במיוחד לגבי נוסעים ישראלים שטסים טיסת הלוך ושוב ונתקעים בשדה תעופה בחו"ל ואז אין להם למי לפנות.
רויטל דניאלי: נכון, אנחנו מבינים את העניין.
רויטל דניאלי: כמובן שגם יש קונקשנים.
רויטל דניאלי: אם אכן אנחנו רוצים לתת לנוסעים את האינפורמציה החשובה הזו, חייבים לחייב מקדמית את חברות התעופה להתחייב, להודיע, בצמוד לטיסה, לפרטי הטיסה שנרכשת, מי תהיה חברת התעופה שתיתן סיוע לנוסע בכל סגמנט של הטיסה.
רויטל דניאלי: אחרת יכול להיווצר מצב – היום יכול להיווצר מצב, אנחנו בדקנו את זה – שסוכן מכרטס לנוסע טיסה והוא יצטרך היום לתת לו שניים או שלושה שמות של עזרה אפשרית, של מי שיכול לעמוד לרשותו בשדות תעופה שונים.
רויטל דניאלי: זה לא הגיוני.
עומר שלו: אני מציע שלא נרחיב פה את היריעה לכל החקיקה הענפה שקיימת בדיני התעופה והתיירות.
עומר שלו: תקנות שירותי תיירות – גילוי נאות, מטילות על סוכן הנסיעות דווקא חובות ברורות מאד לעניין המידע, ככל שהוא קיים.
עומר שלו: הדברים שנאמרו פה על הודעה מראש של חברות התעופה ולא סוכן הנסיעות – כמובן שהדברים נאמרים במסגרת ההזמנה.
עומר שלו: כדאי לסוכן הנסיעות לבחון היטב מה המידע שדרוש לו במסגרת ביצוע ההזמנה מול חברות התעופה, וכמובן שבמקרה של חירום צוין פה, באותו סעיף שאנחנו דנים עליו, למי פונים.
עומר שלו: לא ייתכן שעכשיו עוד תיווסף חובה נוספת על חברות התעופה, והמינימום שקיים בחקיקה ישונה במסגרת החוק הזה.
רון חלפון: אני אבקש להתייחס להערת רשות שדות התעופה בנוגע למועד שצריך להגיע לדלפק ה- check in.
רון חלפון: רשות שדות התעופה ומשרד התחבורה תומך בה, חושב ש-90 דקות לא מספיקות, אנחנו חושבים שצריך להעלות את זה לפחות ל -100 דקות.
רון חלפון: אנחנו מבקשים שתינתן סמכות לשר התחבורה לשנות את המועד בהתאם לשינויים התפעוליים בשדה התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו דיון נוסף בוועדה בעוד כמה דקות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקבע דיון ארוך שלא בימי כנסת כך שנוכל להתחיל לסיים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע בכפוף להנהלת הוועדה לבדוק את ה- 4 במרץ.
אחמד טיבי: לא טוב, יש לי הרצאה בלונדון.
כרמל שאמה-הכהן: הנהלת הוועדה תבדוק.
אחמד טיבי: הערה לפני סיום – מר שקדי אמר ש "אל על" היא לא חלק מהאיגוד של 4,212 חברות כי אנחנו יהודים.
אחמד טיבי: זה מה שנאמר.
אחמד טיבי: בדקתי, התברר ש-12% מבעלי החברות הנוספות הם יהודים ובכל זאת - -
קריאה: מה שהוא התכוון זה- ישראלים.
אחמד טיבי: ישראלים – זה משהו פוליטי מדיני, יהודים זה משהו אנטישמי.
אחמד טיבי: יש הבדל.
אליעזר שקדי: אמרתי שני דברים ואני אחזור עליהם: אמרתי שזו לא חברה אחת.
אליעזר שקדי: יש 3 קבוצות גדולות ואני עומד מאחורי דבריי.
אליעזר שקדי: אנחנו לא חלק מה- alliances האלה בגלל שאנחנו מזוהים מאד עם מדינת ישראל ובגלל שאנחנו יהודים.
אליעזר שקדי: אני עומד אחרי דבריי.
אחמד טיבי: זו אמירה – החלק השני מיותר ולא נכון.
אחמד טיבי: ישראלים זה משהו אחר.
אחמד טיבי: זו אמירה פוליטית.
אחמד טיבי: אם יהיה שלום אתם תהיה הראשונים.
כרמל שאמה-הכהן: את כל הבדיקות וההערות הנוספות – להעביר תוך 7 ימים לגורמים הרלבנטיים כי התכנון שלנו הוא שהישיבה הבאה היא המסיימת.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הקמת שדה תעופה בין-לאומי נוסף, בהמשך להצעה לדיון מהיר שאושרה בנשיאות הכנסת של חבר הכנסת אבישי ברוורמן.
כרמל שאמה-הכהן: ביום הזה אנחנו גם מציינים את יום השלטון המקומי.
כרמל שאמה-הכהן: השלטון המקומי ביקש להעלות את הנושא הזה על סדר-היום בוועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: נמצאים איתנו מנכ"ל משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ומנכ"ל משרד הביטחון?
לאה ורון: לא, נציג בכיר של משרד הביטחון.
לאה ורון: מנכ"ל משרד הביטחון נסע עם שר הביטחון לחו"ל, וכך גם מפקד חיל האוויר.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, שיחזרו בשלום.
כרמל שאמה-הכהן: ההחלטה היכן ימוקם שדה התעופה הבין-לאומי של מדינת ישראל היא החלטה קשה שכן כמעט קרוב ל-20 שנים מוקמות ועדות בדיקה הבודקות חלופות שונות, לרבות החלופה של נבטים, מגידו, או אי מול חוף הים התיכון.
כרמל שאמה-הכהן: בחודש יולי 2011 הטילה הממשלה על שרי התחבורה והביטחון להגיש לממשלה בתוך 90 יום את המלצות צוותי ההיגוי הבין-משרדי לצורך הכרעת הממשלה בדבר מיקום השדה המשלים.
כרמל שאמה-הכהן: לכך, אני חושב שאין טוב מכך שיתחיל את הדיון מנכ"ל משרד התחבורה שגם הודיע מראש שהוא ייאלץ לעזוב אותנו בהקדם לצורך ישיבה אחרת שמתנהלת, וידווח לנו מה נעשה מאז שהממשלה הטילה עליכם את המשימה.
אלכס מילר: ובכן, אנחנו באמת הקמנו את הצוות שבראשו הועמד סמנכ"ל משרד התחבורה צ'רלי סולומון שנמצא איתנו כאן, נציגי כל המשרדים שעוסקים בסוגיה.
אלכס מילר: יש לנו שתי חלופות אפשריות וסבירות.
אלכס מילר: האחת היא החלופה הצפונית, חלופת מגידו, וחלופת נבטים.
אלכס מילר: לצערי, בדרג של הוועדה של הפקידים לא הגענו להכרעה, אלא חידדנו את העמדות השונות בין המשרדים.
אלכס מילר: בעיקר, תפיסת משרד התחבורה מול מערכת הביטחון, כאשר משרד התחבורה חושב שהחלופה העדיפה היא חלופת נבטים, וזאת מהרבה סיבות.
אלכס מילר: בעיקר, מתקנים, המתקן עצמו, מיקומו, הרוח הגבית שהוא ייתן לפיתוח הנגב.
אלכס מילר: אני חושב שאפשר לראות בצורה די ברורה שבעוד שחלופת נבטים מקבלת רוח גבית מכל ראשי הערים וההתיישבות בנגב שרואים בה הזדמנות - - -
קריאה: כל הארץ, כל השלטון המקומי.
אלכס מילר: - - רואים בה הזדמנות גדולה, וגם יחסית בקלות ניתנת לחיבור למערכת הדרכים, הרכבת, וכך הלאה, וכל אותה מערכת שאנחנו בלאו הכי בתוכנית "נתיבי ישראל" שוקדים על קידומה.
אלכס מילר: היא יכולה לבוא כמעט עד לפתחה של נבטים.
אלכס מילר: לכן, מכל הסיבות האלה אנחנו חושבים שנבטים היא חלופה עדיפה, כאשר מגידו שהיא חלופה שאני הבנתי שמערכת הביטחון מעדיפה אותה, היא חלופה שהמערכת האזרחית, ההתיישבות בסביבה שלה מאוד מאוד מתנגדת אליה.
אלכס מילר: זה ברקע של שתי החלופות.
אלכס מילר: לגבי חלופת האי בים - זאת חלופה לטווח הארוך.
אלכס מילר: אנחנו לא פוסלים אותה כמובן, ואין שאלה שצריך בעתיד יהיה לבצע עליה עבודות.
אבישי ברוורמן: אלכס, מה זה טווח ארוך?
אלכס מילר: טווח ארוך – אני מדבר על 15 - 20 שנה.
אלכס מילר: כך אני מעריך בלוחות הזמנים שאני מכיר.
אלכס מילר: 15 – 20 זה טווח ארוך, אבל זה משהו שאם רוצים שיהיה בעוד 20 שנה צריך כבר היום לקדם פעילות בקשר אליו.
אלכס מילר: אבל הוא לא נותן מענה.
אלכס מילר: אני מזכיר לנו שהתפתחות התעופה בארץ והמצב שלנו שאנחנו בעצם אי בודד כשהתעופה היא הקשר החיוני שלנו עם העולם החיצון.
אלכס מילר: מבחינתנו, מספר המשתמשים בתעופה הולך ומתעצם, הולך וגדל.
אלכס מילר: זה חלק מההתפתחות הכלכלית של המדינה וההצלחה שלה.
אלכס מילר: אנחנו חייבים לגשת ולקבל החלטה על השדה המשלים כי בעוד תקופה קצרה אנחנו נמצה את הקיבולת של שדה התעופה של נתב"ג שנאמדת בכ-16 מיליון נוסעים לשנה.
אלכס מילר: אנחנו כבר לא רחוק משם.
אלכס מילר: אנחנו צריכים כבר לשנס מותניים ולהביא את הנושא הזה לידי הכרעה.
אלכס מילר: 16 מיליון נוסעים בשנה, ואין ספק שאנחנו נעבור את המספר הזה מקרוב, ואנחנו צריכים לשנס מותניים.
אלכס מילר: נקבל את החלטה שהיא החלטה קשה.