GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הילה דוידוביץ: הוועדה המייעצת היא הוועדה שמייעצת לרשם המתווכים ולכן הגיוני שזה יהיה גם עם הרשם וגם עם הוועדה ולא רק עם הוועדה.
הילה דוידוביץ: הוראה נוספת שאנחנו מבקשים, כפי שאמרתי בהתחלה, שהשר יוכל למנות ממלא מקום וכל ההוראות של הכשירות שדיברנו עכשיו, דהיינו, עובד מדינה, מתווך, מי שכשיר להתמנות כשופט שלום, יחול גם על ממלא המקום.
הילה דוידוביץ: זה העיקרון של הסעיף.
איתי עצמון: אם אני מבין נכון, סעיף קטן ג' שמדבר על מינוי יו"ר מוטב בסעיף קטן ו', קביעת המותבים, המותבים בעצם נמחקים.
חמד עמאר: אני מעלה אותו להצבעה, הסעיף אושר.
הילה דוידוביץ: הסעיף הבא עוסק בתנאים שפוסלים אדם להתמנות בוועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: הסעיף שאושר עכשיו מדבר על תנאי כשירות כלליים.
הילה דוידוביץ: פה מדברים על תנאים מהותיים שפוסלים את אותו אדם.
הילה דוידוביץ: "פסלות להתמנות כחבר ועדת משמעת "14ג.
הילה דוידוביץ: לא יתמנה לחבר ועדת המשמעת מי שנתקיים בו אחד מאלה: 1.
הילה דוידוביץ: הוא הורשע בפסק דין סופי, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, בעבירה פלילית או בעבירה משמעתית, שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש חבר בוועדת המשמעת; לעניין זה, "הורשע" – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה; (2) הוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה בשל עבירה כאמור בפסקה (1), וטרם ניתן פסק דין סופי בעניין; (3) הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים, בין תפקידו כחבר ועדת המשמעת לבין עניין אחר או תפקיד אחר שלו; לעניין זה, "עניין אחר" – כהגדרתו בסעיף 4א(ד).
הילה דוידוביץ: " זה סעיף מקובל בדיני הרכבים של ועדות משמעת של בעלי מקצוע אחרים.
הילה דוידוביץ: יכול להיות שיש פה שינוי ניסוח של פסק דין לעומת החלטה.
הילה דוידוביץ: כתבנו פה פסק דין, אבל יכול להיות שראוי לקרוא לפסק של ועדת משמעת החלטה ולא פסק דין.
הילה דוידוביץ: זה עניין נוסחי אבל זאת המהות.
איתי עצמון: רציתי להעיר לאותו תנאי סף של התחשבות בהרשעות, בעבירות פליליות או בעבירות משמעתיות.
איתי עצמון: האם מקובל בחקיקה שנוגעת לגופי משמעת בחקיקה של הסדרת עיסוק, התחשבות בעבירות פליליות או בעבירות משמעתיות שנעברו מחוץ לישראל?
איתי עצמון: אני מוכרח לומר שלא מצאתי התייחסות לכך, גם לא בתזכיר הכולל שמשרד המשפטים פרסם, תזכיר חוק שיפוט המשמעת במקצועות המוסדרים על-פי דין.
איתי עצמון: כאשר מדברים על עבירה משמעתית שנעברה מחוץ לישראל הכוונה היא לעבירת משמעת בנושא של תיווך מקרקעין או בנושאים אחרים?
איתי עצמון: בנוסף לכך שזה לא כל-כך מקובל בחקיקה, להבנתי זה גם מעט רחב מידי.
הילה דוידוביץ: אנחנו סברנו לגופם של דברים, אין הבדל אם פסק הדין או העבירה המשמעתית נעשו בארץ או מחוץ לישראל.
הילה דוידוביץ: הכוונה היתה פה רחבה, דין משמעתי לאו דווקא למתווכים.
הילה דוידוביץ: אחד מהחברים הוא מי שכשיר להיות שופט שלום ויכול להיות שהוא גם עורך דין במדינה אחרת.
הילה דוידוביץ: הכוונה היתה רחבה.
הילה דוידוביץ: מהותית חשבנו שאם אותו אדם ביצע משהו שמפאת מהותו או חומרתו הוא לא ראוי להיות חבר ועדה, זה לא משנה אם ההרשעה היתה בארץ או בחו"ל.
איתי עצמון: אני מבין את ההסדר אבל השאלה האם זה מקובל בחקיקה?
איתי עצמון: אני לא בטוח שכדאי ליצור כאן תקדימים.
איתי עצמון: השאלה האם ראוי להתחשב בעבירה משמעתית שנעברה מחוץ לישראל, למשל, אם הוא היה עובד מדינה במדינה אחרת והוא איזו עבירה משמעתית, האם ראוי בשל כך לפסול אותו לכהן?
איתי עצמון: אני לא כל-כך בטוח.
איתי עצמון: גם לא התייחסתם לזה בתזכיר.
איתי עצמון: למה דווקא כאן צריכים לקבוע את התקדים?
הילה דוידוביץ: אנחנו יכולים לבדוק את זה.
הילה דוידוביץ: זה באמת לא מקובל.
הילה דוידוביץ: באמת אצל השמאים אין משהו דומה.
חמד עמאר: בינתיים.
הילה דוידוביץ: אפשר להוריד "בין בישראל ובין בחו"ל".
איתי עצמון: מה להוריד?
הילה דוידוביץ: אם זאת עבירת משמעת בישראל - - -
איתי עצמון: אני מבקש, אם כן, שזאת תהיה עבירת משמעת, כלומר, עבירה לפי החוק הזה.
הילה דוידוביץ: אבל אם החבר הוא לא מתווך?
הילה דוידוביץ: אם מדובר בחבר שהוא עורך דין והורשע בעבירה משמעתית?
איתי עצמון: מה מקובל בדרך-כלל?
איתי עצמון: האם מקובל להתחשב בעבירות משמעת לגבי כל חוק שהוא?
הילה דוידוביץ: כי המתווך זה רלוונטי רק לחבר אחד מקרב שלושת חברי הוועדה.
איתי עצמון: אפשר עבירת משמעת רק בתחום שבו הוא עוסק.
הילה דוידוביץ: "בתחום שבו הוא עוסק" זה בסדר אבל אם נגביל את זה רק למתווכים זה מאוד מצומצם.
איתי עצמון: אוקיי, עבירת משמעת בתחום עיסוקו, זאת אומרת, לפי דיני המשמעת שחלים על אותו עיסוק.
איתי עצמון: כלומר, אם הוא עורך-דין מדובר על עבירת משמעת - - -
מורן רוזנבלום: האם נדרש לציין זאת כי בריא כי אם עורך-דיך יורשע בעבירת משמעת, הרי שמדובר בעבירת משמעת בהתאם לחוק שלו.
איתי עצמון: נבדוק אם צריך לציין את זה במפורש, אבל אני רוצה שהכוונה תהיה ברורה.
מורן רוזנבלום: הכוונה תהיה ברורה.
מורן רוזנבלום: אני כן רוצה לבדוק את עניין חוץ לארץ ואנחנו נחזור אליכם בהקשר הזה.
איתי עצמון: אני מפנה את תשומת לבכן שככל שהוועדה מאשרת עכשיו את הסעיף בנוסח הזה ואנחנו מוחקים, תידרש בקשה לדיון מחדש כדי לפתוח שוב את הסעיף.
איתי עצמון: האם עדיף כרגע לא לאשר את הסעיף ולבדוק שוב את העניין?
מורן רוזנבלום: לאשר את הסעיף.
איתי עצמון: אז אנחנו מאשרים ומוחקים את התיבה "ובין מחוץ לישראל".
הילה דוידוביץ: ובוחנים האם נדרש לכתוב את כל - - -
שגיא אגמון: אני מהוועדה המייעצת.
שגיא אגמון: אני חושב שהפיתרון לבעיה הזאת זה המשפט: "מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה".
שגיא אגמון: זאת אומרת, יש סיטואציות שבהן יש הרשעה שיכולה להיות מאוד חמורה בחו"ל ויכולה להיות סיטואציה שבה מישהו הורשע בארגנטינה בעבירת משמעת ב-1985.
שגיא אגמון: אני חושב שזהו בדיוק הסעיף שמאפשר לנו שיקול דעת מי כן ומי לא.
שגיא אגמון: יש גורמים מקצועיים שבכל מקרה של עבירת משמעת או עבירה פלילית הם יחליטו האם בנסיבות מוצדק או לא מוצדק.
שגיא אגמון: לכן אני חושב שהניסוח המקורי הרחב הוא הרבה יותר נכון והוא נותן שיקול דעת לפי הנסיבות הקונקרטיות ולא לפי איזה כללים שיכולים להיות רחבים.
איתי עצמון: לא לכך כיוונתי את דבריי.
איתי עצמון: אני דיברתי בעיקר לגבי עבירה משמעתית מחוץ לישראל.
איתי עצמון: לא דיברתי על חומרת העבירה.
חמד עמאר: אנחנו מדברים רק על עבירה משמעתית שבוצעה מחוץ לארץ.
שגיא אגמון: האמירה "מפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה" מתייחסת גם לעבירה משמעתית ולא רק לעבירה פלילית.
חמד עמאר: אין הערות אני מאשר את הסעיף ומורידים את המילים "ובין מחוץ לישראל".
הילה דוידוביץ: "עילת פסלות לפי חוק בתי המשפט 14ד.
הילה דוידוביץ: (א) הוראות סעיף 77א לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד-1984, יחולו על חבר ועדת המשמעת, בשינויים המחויבים ובשינויים אלו: ערעור כאמור בסעיף קטן (ג) לסעיף האמור יוגש לבית משפט מחוזי וזאת בתוך חמישה ימים מיום המצאת ההחלטה בעניין הפסלות; בערעור ידון נשיא בית המשפט המחוזי או שופט יחיד, הכל כפי שיקבע נשיא בית המשפט המחוזי, וההחלטה בערעור תהיה סופית.
הילה דוידוביץ: נמנע מחבר ועדת המשמעת להמשיך להשתתף בדיון בשל החלטה לפי סעיף קטן (א), יחולו הוראות סעיף 14יח.
הילה דוידוביץ: " סעיף 77 לחוק בתי המשפט מונה עילות לפסלותו של שופט בבית משפט.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שבגלל שוועדת המשמעת היא טריבונל שיפוטי, יש מקום להחיל את עילות הפסלות גם על חברי ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: יש לנו שינוי נוסח קטן: אנחנו רוצים אחרי המילה "מחוזי או שופט" לכתוב "אחר של בית המשפט המחוזי", כנראה שחלה כאן טעות סופר במקום "שופט יחיד".
הילה דוידוביץ: בעקבת הערה של יושב ראש הוועדה, אנחנו רוצים לשנות: סעיף 77 קובע שאם נטענה טענת פסלות נגד שופט, יחליט השופט עצמו בנושא.
הילה דוידוביץ: בעקבות הערה של היועץ המשפטי לוועדה, אנחנו מוכנים לחשוב שבמקרה הזה, מי שיקבל את ההחלטה על פסלות יהיה יו"ר ועדת המשמעת שהוא מי שכשיר לכהן כשופט שלום.
איתי עצמון: בחנתם ובדקתם את העניין הזה עם מי שמתמחה בנושא של תיקון לחוק בתי המשפט מכיוון שזה חוק שבדרך כלל לא נדון כאן בוועדת הכלכלה?
איתי עצמון: מה מקובל בחקיקה מבחינת הדינים שחלים על חברי ועדת משמעת?
איתי עצמון: האם ראוי להחיל את כל ההוראות שקבועות בסעיף 77א רבא לחוק בתי המשפט?
איתי עצמון: אני חושב שאולי כדאי לבחון את הסעיף הזה שוב ובינתיים לא לאשר אותו.
הילה דוידוביץ: בסדר, אנחנו יכולים לבחון.
הילה דוידוביץ: התפישה שלנו היתה שכן מדובר פה במעין שופטים.
הילה דוידוביץ: אנחנו מקבלים את ההערה ונבחן האם נדרשים שינויים נוספות או התאמות, לאור זה שבאמת זה לא אותן כשירויות כשל שופט ויכול להיות שבמובנים מסוימים צריך להתייחס בצורה קצת שונה.
הילה דוידוביץ: בכל זאת זה לא ממש שופטים בבית משפט.
חמד עמאר: אנחנו לא מאשרים את הסעיף.
הילה דוידוביץ: "תקופת כהונה 14ה.
הילה דוידוביץ: (א) חבר ועדת המשמעת יתמנה לתקופה של ארבע שנים, ורשאי השר לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת וכן, לאחר הפסקה של ארבע שנים רצופות לפחות, לשוב ולמנותו ללא יותר משתי תקופות כהונה נוספות רצופות כאמור.
הילה דוידוביץ: הודעה על מינוי חברי ועדת המשמעת תפורסם ברשומות.
הילה דוידוביץ: " כדי לשמור על "רענון" של ההרכב צריך להגביל את תקופת הזמן.
הילה דוידוביץ: זה סעיף שמקובל בקרב דיני משמעת אחרים.
הילה דוידוביץ: הסעיף הנוסף אומר שלשם הפומביות, הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.
חמד עמאר: לכמה זמן הוא יכול להתמנות, ל-12 שנים?
הילה דוידוביץ: זה בעצם 4 שנים ועוד 4 שנים ואחר-כך הפסקה של 4 שנים.
הילה דוידוביץ: 8 שנים, הפסקה של 4 שנים ואז שתי כהונות נוספות.
אבנר פרידמן: אני נשיא התאחדות משרדי התיווך העצמאיים בישראל.
אבנר פרידמן: נמצאים איתי פה עוד 5 חברים שהם בעלי משרדים.
אבנר פרידמן: אנחנו בעד ועדת המשמעת אבל יש לנו מספר הערות לגבי הוועדה.
חמד עמאר: בוא ניכנס לסעיף.
אבנר פרידמן: בדיון הקודם היושב ראש אמר:
אבנר פרידמן: יש לכם צ'ק פתוח להעיר את כל ההערות שיש לכם.
חמד עמאר: אני יושב הראש עכשיו.
עידית חנוכה: אתם צריכים למצוא חבר כנסת שיתמוך בהערות שלכם, אם זה כבר סעיפים שכבר נדונו.
אבנר פרידמן: זה לא קשור.
אבנר פרידמן: בפירוש נאמרו דברים ואני מבקש שיירשם שיש לנו הערות.
אבנר פרידמן: בפירוש היושב ראש הקודם אמר לנו שיש לנו צ'ק פתוח.
אבנר פרידמן: אני מבקש שהכנסת תכבד מילה של חבר כנסת, יושב ראש ועדת כלכלה.
חמד עמאר: אין בעיה, נתתי לך גם צ'ק פתוח ואני נותן לך להעיר לסעיפים.
חמד עמאר: יש לך הערות לסעיף?
אבנר פרידמן: כבודו, אני את שלי אמרתי.
אבנר פרידמן: אני מבקש להביע את דעתי על-פי צ'ק פתוח שקיבלתי.
אבנר פרידמן: לא רק זאת אלא שהיועצת המשפטית של הוועדה, עורכת דין בנדלר, אמרה לי גם כן: מר פרידמן.
אבנר פרידמן: אתם יכולים להעלות כל נושא שאתם רוצים בדיון הקרוב שיבוא.
אבנר פרידמן: כבודו, אין לנו טענות נגד ועדת המשמעת, אנחנו מסכימים לוועדת המשמעת, אבל בדרך הזאת שהולכים לוועדת המשמעת זה יגרום נזק בלתי הפיך למתווכים.
אבנר פרידמן: לפני ועדת המשמעת יש דברים שצריך לפתור אותם.
אבנר פרידמן: לדוגמה: מי זה המתווך?
אבנר פרידמן: מה התפקיד של המתווך?
אבנר פרידמן: מה העיסוק שלו?
אבנר פרידמן: מה זה עניין אישי.
אבנר פרידמן: יש הרבה מאוד נושאים שצריך לפתור.
אבנר פרידמן: לדוגמה, אדם יכול לעסוק בתיווך בתפקיד מנהלתי.
אבנר פרידמן: בית המשפט המחוזי נתן גושפנקה שכל אדם יכול לעסוק בתיווך.
אתי מויאל: מה זה שייך לדין המשמעתי?
חמד עמאר: סליחה, אף אחד לא מדבר.
חמד עמאר: נתתי לו רשות דיבור, אני מבקש שתקצר.
אבנר פרידמן: משרד המשפטים לא ער לנושא הזה והוא לא ראה פסק דין של בית המשפט המחוזי המגדיר מהו תפקיד מנהלתי.
אבנר פרידמן: הדבר יגרום למצב שאנשים יעבדו תחת מתווכים אחרים ללא רישיון תיווך.
אבנר פרידמן: הוועדה הזאת שתקום לא תפתור את הבעיה הזאת.
אבנר פרידמן: להרבה אנשים יהיה כדאי לעבוד לא תחת רישיון תיווך בגושפנקה של בית משפט מחוזי שמגדיר מה זה תפקיד מנהלתי.
חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 14ה.
הילה דוידוביץ: "הפסקת כהונה 14ו.
הילה דוידוביץ: (א) חבר ועדת המשמעת יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו אם הוא התפטר מחברותו בועדת המשמעת במסירת כתב התפטרות לשר.
הילה דוידוביץ: (ב) השר רשאי להעביר חבר ועדת המשמעת מכהונתו במסירת הודעה בכתב על כך בהתקיים אחד מאלה: (1) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; (2) הוא חדל מלמלא אחר תנאי הכשירות לפי סעיף 14ב(ב), שמכוחם מונה לחבר ועדת המשמעת; (3) נתקיים בו האמור בסעיף 14ג(1) או (3); נתקיימו בו נסיבות אחרות שבגללן אין הוא ראוי לכהן כחבר ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: " זה גם סעיף מקובל שמתאר את הנסיבות מתי תופסק כהונתו של חבר הוועדה.
הילה דוידוביץ: בהמשך יש סעיף שמדבר על השעיה.
הילה דוידוביץ: מה ההבדל ביניהם?
הילה דוידוביץ: הסעיף של הפסקת כהונה מפנה, בין היתר, למקרים בהם היתה הרשעה בפסק דין סופי משמעתי או פלילי.
הילה דוידוביץ: במקרים האלה אנחנו חושבים שראוי להפסיק את כהונתו של חבר ועדת המשמעת לעומת השעיה שזה מקרים עד לשלב שניתן פסק דין סופי.
הילה דוידוביץ: מדובר במקרים שהוגש כתב אישום או שהוגשה קובלנה.
הילה דוידוביץ: המקרים האלה מצדיקים השעיה ולא ביטול כי יכול להיות שבסופו של דבר יוכרע שאין אשמה.
חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.
חמד עמאר: אנחנו עוברים לסעיף 14ז.
הילה דוידוביץ: "סמכות לסיים דיון 14ז.
הילה דוידוביץ: חבר ועדת המשמעת שהחל בדיון ותקופת כהונתו כחבר ועדת המשמעת נסתיימה לפי הוראות סעיף 14ה או נפסקה לפי הוראות סעיף 14ו(א) או (ב)(2), יהיה מוסמך לסיים את הדיון בתוך ששה חדשים מיום שנסתיימה או נפסקה כהונתו, זולת אם קיצר השר את המועד.
איתי עצמון: באלו נסיבות השר יקצר את המועד?
הילה דוידוביץ: הסעיף הזה קיים בעוד חוקים.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שצריך להשאיר איזה שיקול דעת.
הילה דוידוביץ: קשה לי לחשוב כרגע על נסיבות אבל נדמה לי שאפשר להשאיר לשר שיקול דעת.
הילה דוידוביץ: קשה לי לחשוב כרגע על נסיבות, אבל אני לא רוצה לכבול את שיקול הדעת או לקבוע מראש נסיבות.
איתי עצמון: תוכלי להפנות את הוועדה לחוק שבו קיים סעיף דומה?
איתי עצמון: האם לא כדאי לשנת מעט את הנוסח ולקבוע: "זולת אם ראה השר כי יש צורך לקצר את הנסיבות"?
איתי עצמון: אז זה בכל זאת מסמיך את השר לשקול איזה נסיבות שמצדיקות את קיצור המועד ולא נותן איזה צ'ק פתוח לקצר את המועד בשל נסיבות שאנחנו לא בדיוק מבינים מה הן.
הילה דוידוביץ: השאלה מה זה צורך?
איתי עצמון: כי בא לו לקצר או שיש באמת נסיבות שמצדיקות?
חמד עמאר: זה צריך להיות נסיבות שמצדיקות את הקיצור.
הילה דוידוביץ: השר כפוף לסבירות מנהלית אבל אני מוכנה לשנות את זה "לצורך" אם אתה חושב שזה טוב.
איתי עצמון: אני חושב שבכל זאת זה מכוון את שיקול דעתו של השר.
איתי עצמון: כאן כתוב "זולת אם קיצר" ולא כתוב מה הנסיבות ולא כתוב מהו בעצם גדר שיקול הדעת שניתן לו.
הילה דוידוביץ: אפשר גם "אם מצא לנכון".
הילה דוידוביץ: הכוונה היא שיש צורך שקשור למקרה הספציפי ולא סתם כי התחשק לו משיקול דעת חיצוני.
הילה דוידוביץ: אין לי בעיה לכתוב את זה במפורש.
איתי עצמון: אם כן, הנוסח יהיה: "זולת אם ראה השר כי יש צורך בקיצור המועד".
חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף עם התיקון שהוצע.
הילה דוידוביץ: "השעיה מכהונה 14ח.
הילה דוידוביץ: השר רשאי להשעות חבר ועדת המשמעת מכהונתו על ידי מסירת הודעה על כך בכתב אם הוגש נגדו כתב אישום או קובלנה כאמור בסעיף 14ג(2) – עד למתן פסק דין סופי בעניין.
הילה דוידוביץ: " זה בעצם הסעיף שהזכרתי קודם בהקשר של הפסקת כהונה.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שעד שניתן פסק דין סופי יש מקום להשעות ולא להפסיק באופן מוחלט את הכהונה ולהמתין עד שתינתן ההחלטה.
איתי עצמון: מה קורה משניתן פסק דין סופי לגבי אותו חבר ועדת משמעת?
איתי עצמון: האם הוא חוזר לכהן בתפקידו עד לסיום כהונתו מהרגע שהושעה?
מורן רוזנבלום: השאלה היא האם בתוך 4 שנים נספרת תקופת ההשעיה?
מורן רוזנבלום: זה משהו שרצינו לברר אותו.
מורן רוזנבלום: אני חושבת שזה באמת דברים קטנים שעדיף לא להיכנס אליהם בחוק ואפשר לקבוע אותם בתקנות.
מורן רוזנבלום: אני כן רוצה לוודא איך הדבר מתבצע במסגרת חקיקות אחרות, האם תקופת ההשעיה נספרת במסגרת 4 השנים, שכן כתב המינוי, ברגע שהוא ממנה את חבר הוועדה, הוא קובע שהוא בעצם ממנה אותו עד לתאריך מסוים ל-4 שנים.
מורן רוזנבלום: על כן, ככל שהוא מושעה לתקופה מסוימת, אם זה כמה חודשים או כמה שנים, יתכן שהדבר לא ייספר.
מורן רוזנבלום: לכן אנחנו כן רוצים לוודא איך זה יתבצע בפועל.
מורן רוזנבלום: ההוראה הזאת זאת הוראה שלא נמצאת בחקיקה הראשית ולכן אני חושבת שזה בסדר שנברר את זה ובמסגרת התקנות שנתקין נקבע הוראה ספציפית בנושא.
איתי עצמון: אני לא בטוח שזה מספק אותנו.
איתי עצמון: אתם מבקשים כרגע לאשר את הסעיף הזה?
מורן רוזנבלום: בהחלט.
איתי עצמון: השאלה: מה ההסדר שהוועדה רואה לנגד עיניה שהוא ראוי?
איתי עצמון: האם הכוונה שהוא יחזור לכהן?
איתי עצמון: האם בשעה שהוא מושעה מכהונתו ממלא מקומו נכנס לתפקיד ואז בעצם צריכים למנות ממלא מקום לממלא המקום שייכנס לתפקיד של אותו אדם שהושעה?
איתי עצמון: צריך להבין מה הכוונה ולבדוק אם אין צורך לעגן את זה במפורש ולא להשאיר את זה פרוץ.
מורן רוזנבלום: יתכן ולא הבנתי נכון את השאלה.
מורן רוזנבלום: אני הבנתי שאתה שואל האם במסגרת 4 שנים של הכהונה, התקופה נספרת או לא נספרת?
מורן רוזנבלום: לשאלת מינוי ממלא מקום במקום חבר אחר שהושעה - - -
איתי עצמון: זאת שאלת המשך.
מורן רוזנבלום: כפי שאני קוראת את הסעיף, אני חושבת שניתן להבין מכך שברגע שחבר מושעה, כפי שקבענו בסעיף הקודם, יש בעצם הסמכה לקבוע ממלא מקום.
מורן רוזנבלום: ולכן כאשר חבר ועדה מושעה, ממלא המקום ייכנס במקומו.
מורן רוזנבלום: השאלה: האם תקופת ההשעיה נספרת לצורך 4 שנות המינוי?
מורן רוזנבלום: השאלה הספציפית הזאת זאת שאלה שאינני חושבת שצריך להיכנס אליה בחקיקה ולא לשאלה הגדולה האם נדרש למנות ממלא מקום.
איתי עצמון: מה התשובה?
איתי עצמון: לא כל-כך הבנתי מה התשובה לשאלה.
איתי עצמון: התקופה נספרת או לא?
חמד עמאר: תשובה היתה שיש לקבוע את זה בתקנות על-ידי השר.
מורן רוזנבלום: זה משהו שאנחנו רוצים לברר אותו בהתאם לחקיקות נוספות.
איתי עצמון: את רוצה לדלג על הסעיף?
איתי עצמון: אני מציע שבכל זאת נבדוק.
מורן רוזנבלום: בסדר.
הילה דוידוביץ: "אי-תלות 14ט.
הילה דוידוביץ: במילוי תפקידו אין על חבר ועדת המשמעת מרות זולת מרותו של הדין.
הילה דוידוביץ: " הסעיף הזה בעצם הוא סעיף שמקובל והוא מופיע בכל החקיקות שמסדירות דיני משמעת אחרים.
הילה דוידוביץ: זה סעיף דקלרטיבי שמבהיר שהשופטים או מעין שופטים כפופים אך ורק לדין ולא לשיקולים אחרים או דברים חיצוניים.
חמד עמאר: אין הערות, אני מאשר את הסעיף.
הילה דוידוביץ: "גמול לחבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה 14י.
הילה דוידוביץ: חבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה, יהיה זכאי לגמול עבור השתתפותו בדיוניה של ועדת המשמעת, בשיעורים שיקבע השר בהסכמת שר האוצר".
הילה דוידוביץ: למען הסר ספק, הסעיף הזה קובע שמי שאינו עובד מדינה זכאי לשכר בעבור פעילותו והשתתפותו בדיונים.
הילה דוידוביץ: הסעיף הזה כנראה מספק לכתוב אותו בהסמכה להתקין תקנות.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים להעביר אותו לסוף כשהשר יקבע את סכומי הגמול ואת התנאים לתשלומם.
הילה דוידוביץ: אנחנו לא חושבים שצריך גם פה וגם בסוף בסעיף המסמיך לכן אנחנו מבקשים להעביר את זה.
איתי עצמון: זאת שאלה של נוסח היכן בדיוק נמקם את הסעיף.
איתי עצמון: אתם כותבים ששר המשפטים בהסכמת שר האוצר יקבע את השיעורים.
איתי עצמון: השאלה האם זה שיעורים או סכומים והאם באמת ייקבעו גם תנאים?
איתי עצמון: כרגע ההסמכה קצת מצומצמת.
הילה דוידוביץ: כמו שאמרתי קודם, אנחנו כן רוצים להרחיב.
הילה דוידוביץ: אני לא חושבת ששיעורים זה נוסח.
הילה דוידוביץ: נדמה לי ששיעורים זה בדרך-כלל אחוזים.
הילה דוידוביץ: אני לא חושבת שזאת המילה המתאימה.
הילה דוידוביץ: מדובר על הסכומים והתנאים.
הילה דוידוביץ: יכול להיות שיהיו נסיבות שהסכומים ישתנו.
הילה דוידוביץ: ההסמכה תהיה לסכום ולתנאים.
איתי עצמון: מבחינת המיקום נבחן בשלב הנוסח, זאת לא שאלה מהותית.
חמד עמאר: ביקשתם להעביר את זה לסוף, לא?
איתי עצמון: זאת מיקום נוסחי.
איתי עצמון: התיקון יהיה שייקבעו הן סכומים והן תנאים למתן הגמול.
הילה דוידוביץ: "תובע וחוקר ותפקידיהם 14יא.
הילה דוידוביץ: (א) התובע לפני ועדת המשמעת (בחוק זה – תובע) יהיה עורך דין שהסמיכו לכך היועץ המשפטי לממשלה.
הילה דוידוביץ: (ב) (1) תלונות על עבירות משמעת של מתווך במקרקעין יתבררו בידי תובע או בידי עובד מקרב עובדי המדינה שמונה לכך בידי השר (להלן – חוקר), הכל כפי שיחליט התובע.
הילה דוידוביץ: (2) חוקרים שמונו לפי פסקה (1) יפעלו לפי הנחיות התובע ויגישו לו את ממצאי בירורם ואת תוצאותיו.
הילה דוידוביץ: (ג) לצורך ביצוע סמכויותיהם לפי סעיף זה יהיו לתובע ולחוקר הסמכויות לפי סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), וסעיף 3 לפקודה האמורה יחול, בשינויים המחויבים, על חקירה שעשה תובע או חוקר.
הילה דוידוביץ: (ד) קובלנה נגד מתווך במקרקעין תוגש לועדת המשמעת בידי תובע.
הילה דוידוביץ: (ה) ראה תובע, בין על יסוד תלונה שנתבררה, בין על יסוד פסק דין שניתן על ידי בית משפט ובין בכל דרך אחרת, כי יש ראיות לכאורה שמתווך במקרקעין עבר עבירת משמעת, יגיש נגדו קובלנה לועדת המשמעת, זולת אם סבר שאין בהגשתה עניין לציבור.
הילה דוידוביץ: " הסעיף הזה בעצם קובע שיוסמך תובע וחוקר.
הילה דוידוביץ: התובע יוסמך על-ידי היועץ המשפטי לממשלה והחוקר על-ידי השר.
הילה דוידוביץ: הרציונאל הוא בעצם לעשות מעין הפרדה בין הגורם שתובע, שמקבל את ההחלטה האם להגיש את הקובלנה או לא לבין הגורם שחוקר.
הילה דוידוביץ: זה משהו קצת דומה בהליך הפלילי, שהגורם שחוקר הוא נפרד מהגורם שמגיש את כתב האישום ומקבל את ההחלטה.
הילה דוידוביץ: בעקבות הערה שקיבלנו מהיועץ המשפטי של הוועדה, אנחנו רוצים לקבוע שהכשירות של החוקר – כרגע לא קבוע כלום, כתוב רק שהוא יהיה עובד מדינה.
הילה דוידוביץ: קיבלנו את ההערה שהוא יהיה משפטן מקרב עובדי המדינה ואנחנו מוכנים להוסיף את זה.
איתי עצמון: האם באמת צריך לכתוב משפטן מכיוון שבסעיף קטן א' כתבתם: "עורך דין שהסמיכו לכך היועץ המשפטי לממשלה".
איתי עצמון: האם צריך לכתוב עורך-דין או משפטן?
מורן רוזנבלום: עורך הדין מדבר על התובע והמשפטן מדבר על החוקר.
הילה דוידוביץ: אני חושבת שעורך דין זה יותר מצמצם.
הילה דוידוביץ: עורך-דין זה בהכרח מישהו שהוא חבר בלשכת עורכי הדין והוא משלם את האגרה.
הילה דוידוביץ: משפטן יכול להיות מי שעבר את כל ההכשרה ואת המבחן אבל הוא לא חבר בלשכת עורכי הדין.
הילה דוידוביץ: אולי הוא לא עשה התמחות.
הילה דוידוביץ: עורך-דין זה קצת יותר מצומצם ויכול להיות שבנסיבות האלה, כדי שלא יהיה קושי למצוא גורם מתאים, נדמה לי שלמשפטן יש את הידע המספק כדי להיות חוקר.
הילה דוידוביץ: אני חושבת שכדאי להשאיר משפטן.
הילה דוידוביץ: תובע צריך אולי כישורים יותר פרקטיים של עורך-דין.
הילה דוידוביץ: אני כן מציעה לכתוב עורך-דין ומשפטן כדי שלא יהיו בעיות למצוא את האנשים המתאימים.
איתי עצמון: כלומר, זה יהיה משפטן מקרב עובדי המדינה.
איתי עצמון: אני מציע לומר "שהסמיך לכך השר" כי עובד מדינה כבר מונה לפי חוק שירות המדינה מינויים.
מורן רוזנבלום: מקובל עלי.
יאיר לוי: אני יו"ר ארגון מתווכי הנדל"ן העסקי בארגון לשכות המסחר.
יאיר לוי: אני חושב שצריך להוסיף פה ההערה שבמידה ומדובר אכן בקובלנה נגד מתווך בתחום העסקי, להבדיל ממגורים, צריך שתהיה לו השכלה כלכלית.
יאיר לוי: מקרב עובדי המדינה זה יכול להיות רואה חשבון.
יאיר לוי: התחום של הנדל"ן העסקי, בשונה מהנדל"ן למגורים, הוא שונה לגמרי במהות שלו ובהתנהלות שלו מול השוק.
יאיר לוי: לא עובדים מול אנשים פרטיים אלא יותר מול הגופים והחברות.
יאיר לוי: אני חושב שיהיה נכון לציין שהוא יהיה בעל השכלה כלכלית מסוימת.
הילה דוידוביץ: אולי תוכל לחדד לי, למה מהותית, לצורך הדיון בוועדת המשמעת ובעבירות משמעת האפשריות, יש שוני בין עבירת משמעת שעשוי לעבור מתווך עסקי לעומת מתווך פרטי?
הילה דוידוביץ: איפה יידרש הידע הכלכלי בתפקיד השיפוטי?
יאיר לוי: אני אסביר.
יאיר לוי: על-פי חוק המתווכים ישנן כל מיני סוגיות משמעתיות שאתם דנים פה בסנקציות עליהן אבל למעשה בתחום של הנדל"ן העסקי זה קצת שונה.
יאיר לוי: החוק מלכתחילה נועד להגן על האזרח הקטן כאשר מתווך ינקוט בצעדים לא הולמים כלפיו.
יאיר לוי: בתחום של הנדל"ן העסקי אנחנו עוסקים בעיקר מול גופים וחברות .
יאיר לוי: תהליך החשיפה, מה מותר להגיד ומה אסור להגיד ומה בתהליך המשמעתי, הוא שונה לגמרי כי אנחנו עוסקים מול אנשים שיש להם השכלה כלכלית כלשהו.
יאיר לוי: אם מנהלים משאים ומתנים מול גופים וחברות ציבוריות, זה שונה מהשוק הפרטי שבהחלט צריך ליצור בו מערך שיגן שלא יהיו פורעניות או דברים כאלה.
יאיר לוי: שוק הנדל"ן העסקי הוא שוק הרבה יותר משוכלל ונבון מבחינת התהליכים וההתמסחרות.
יאיר לוי: .
הילה דוידוביץ: נדרש ידע כלכלי כדי להבין את חומרי החקירה?
יאיר לוי: כן.
יאיר לוי: אני אתן דוגמה.
יאיר לוי: למשל, הנושא של מסירת אינפורמציה.
יאיר לוי: יכולה להיות עבירת משמעת של מתווך.
יאיר לוי: הרי לפי החוק אסור לו למסור אינפורמציה בעסקה אבל יכול להיות שמסירת האינפורמציה בתחום של הנדל"ן העסקי היא "public knowledge".
יאיר לוי: אם זאת חברה ציבורית, או אם זאת חברה שפרסמה דרך מאזן מאוחד את הנתונים שלה.
יאיר לוי: יכולים להיות כל מיני דברים - - -
חמד עמאר: אני מציע או משפטן או כלכלן.
יאיר לוי: בהתאם לאופי התלונה, אדוני.
הילה דוידוביץ: יהיה חוקר אחד כללי.
יאיר לוי: אבל אם זה בתחום הנדל"ן העסקי, אולי הוא ייקח עזרה?
חמד עמאר: משרד המשפטים, תסבירו את סעיף קטן ג'.
איתי עצמון: מה הסמכויות שיהיו נתונות לאותו תובע ולאותו חוקר?
הילה דוידוביץ: הסעיף מפנה לפקודת הפרוצדורה הפלילית.
הילה דוידוביץ: מדובר על חקירה, על כניסה, לשאול שאלות, לקבל תשובות, לגבות הודעות מהנחקר.
הילה דוידוביץ: זה הסעיפים הרלוונטיים בפקודת הפרוצדורה.
הילה דוידוביץ: אני עדיין לא בטוחה שהשתכנעתי שצריך כלכלן.
הילה דוידוביץ: לא אכפת לי לכתוב משפטן או כלכלן, אני לא חושבת שצריך שניים.
יאיר לוי: בהתאם לסוג התלונה, לא?
הילה דוידוביץ: צריך לזכור שבסופו של דבר ההחלטה מתקבלת על-ידי התובע ולא על-ידי החוקר.
הילה דוידוביץ: קודם כל, לא תמיד יש חוקר.
הילה דוידוביץ: כתוב שהתובע רשאי להיעזר בחוקר ויכול גם לחקור בעצמו.
הילה דוידוביץ: שנית, חומרי החקירה עוברים בסופו של דבר לתובע, והוא מקבל את ההחלטה האם להגיש קובלנה או לא.
הילה דוידוביץ: לכן אני לא בטוחה שהכלכלן יפתור את החשש שאתה מעלה.
הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שזה נחוץ לגופם של דברים אבל אני מוכנה לכתוב משפטן או כלכלן והשר ישקול.
איתי עצמון: השאלה האם ראוי לתת למשפטן סמכויות שהן מעין שיטוריות של חקירת עדים, סמכויות שנתונים לקצין משטרה לפי פקודת הפרוצדורה הפלילית?
איתי עצמון: להבנתי אולי כדאי שזה יהיה משפטן.
איתי עצמון: בחוקים אחרים כתוב אפילו עורך-דין.
הילה דוידוביץ: התכוונת שלא ראוי לתת למשפטן או לכלכלן?
איתי עצמון: לא ראוי לתת לכלכלן.
נחמן שי: בחקיקה הראשית בחוק, היה דיון ארוך מאוד האם להפריד בין סוגי המתווכים, מתווך למגורים ומתווך מסחרי.
נחמן שי: היתה החלטה דאז שאין הפרדה.
נחמן שי: מתווך הוא מתווך הוא מתווך.
נחמן שי: מתווך העוסק במגורים יכול להתעסק במגורים.
יאיר לוי: לא.
נחמן שי: יכול להיות שלא, אני 40 שנה ואני יכול להגיד לך שאני מתעסק בשניהם.
נחמן שי: אגב, אוריאל לין היה בדעה שלי.
יאיר לוי: אוריאל לין לא מייצג אותי.
חמד עמאר: אני לא רוצה ויכוחים.
נחמן שי: בחקיקה הראשית היה דיון ארוך מאוד שנמשך כמעט שנתיים, איך מתעסקים עם הדבר הזה.
נחמן שי: אז הוחלט שיהיה אותו רישיון תיווך לכולם ואין הפרדה.
אבנר פרידמן: הצעת חוק המתווכים מדברת בהגנה על הצרכן.
אבנר פרידמן: זה המהות של חוק המתווכים.
אבנר פרידמן: זה חוק צרכני, הוא חוק שלא ניתן להתנות עליו.
אבנר פרידמן: אם שני אנשים עושים עסקה מסחרית, זה לא צרכן ולכן חוק המתווכים לא חל עליהם.
איתי עצמון: איך זה קשור לסעיף שאנחנו דנים בו?
אבנר פרידמן: אני מחדד את הנקודה שנדל"ן מסחרי לא קשור לתיווך.
אתי מויאל: אני רשמת המתווכים.
אתי מויאל: אני חייבת להגיד שב-7 השנים שאני רשמת המתווכים לא נתקלתי בהבדל בין המסחרי לבין הרגיל ולכן מבחינת התלונות חוק המתווכים חל על כולם.
אתי מויאל: לכן, לדעתי, אין צורך בהפרדה.
רוני חיים: אני מלשכת המתווכים.
רוני חיים: אין תקדים למה שמוצע כאן מהסיבה שאם אנחנו נותנים לכלכלן לבצע חקירות אז המשמעות תהיה שבכל חוק יצטרכו לשים מומחה.
רוני חיים: אם החקירה היא בתחום הרפואה, אז יצטרכו רופא.
רוני חיים: אין בזה טעם.