GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברוריה מנדלסון: מטרת הסעיף הזה היא להחיל את ההוראות שמפורטות בסעיף הזה שחלות לגבי בעל רישיון מיוחד גם על בעל רישיון לשירות מודיעין, הוראות שעשויות להיות רלוונטיות לגביו, ולכן אנחנו מבקשים להחיל אותן.
ברוריה מנדלסון: היועץ המשפטי של הוועדה העיר לנו הערת נוסח, קיבלנו אותה.
ברוריה מנדלסון: אנחנו מציעים שבמקום הרישא ייכתב: על רישיון למתן שירות מודיעין ועל מי שפועל מכוחו, יחולו ההוראות המפורטות.
איתי עצמון: כלומר, מכוחו של הרישיון.
ברוריה מנדלסון: כן, כמפורט להלן.
ברוריה מנדלסון: ההערה הזאת מקובלת עלינו.
איתי עצמון: האם תוכלי להסביר בבקשה לאלו חוקים אתם מכוונים בפסקה (2), "הוראות כל חוק אחר ותקנות שהותקנו מכוחו"?
איתי עצמון: למה יש צורך בסעיף הזה?
ברוריה מנדלסון: כי אם ישנן הוראות אחרות שמזכירות בעל רישיון מיוחד, אנחנו חושבים שהן רלוונטיות גם לגבי ה- - -
קריאה: הוא שואל לגבי (2).
ברוריה מנדלסון: כן, הוא שואל לגבי (2).
ברוריה מנדלסון: אני חייבת להגיד שעשינו בדיקה.
ברוריה מנדלסון: אין לי פה את הנייר.
ברוריה מנדלסון: אני אחזור ליועץ המשפטי של הוועדה לגבי הוראות חוק אחרות, לא הוראות מחוק התקשורת.
ברוריה מנדלסון: אם נראה שאין לנו צורך בזה אנחנו נבטל את הסעיף הזה.
איתי עצמון: כלומר, את מבקשת שהיושב-ראש יסמיך אותנו לבדוק האם יש בכלל צורך בפסקה (2).
איתי עצמון: הערה נוספת.
איתי עצמון: אתם הפנתם כאן לחקיקת משנה, לתקנות התקשורת (בזק ושידורים) (פרטי בקשה לרישיון מיוחד).
איתי עצמון: אנחנו בדרך כלל לא נוהגים להפנות לחקיקה - - -
ברוריה מנדלסון: הכוונה היא למעט.
איתי עצמון: אני חושב שעדיף אולי להגיד: והוראות לפי הסעיף שעוסק בבקשה לרישיון מיוחד.
איתי עצמון: אנחנו בדרך כלל לא מפנים בחקיקה ראשית לחקיקת משנה.
דנה נויפלד: הערה נכונה.
דנה נויפלד: אנחנו נבדוק האם באמת אפשר לתפוס בתוך הפנייה לסעיף המסמיך, ולראות שזה לא תופס שום דבר אחר חוץ מזה.
דנה נויפלד: אתה צודק, אנחנו בדרך כלל לא מפנים לחקיקת משנה בחקיקה ראשית.
דנה נויפלד: זה היה בשביל כרגע לוועדה במה מדובר.
אמנון כהן: תתאמו את זה אחר כך.
יצחק וקנין: אם כך, אנחנו נצביע על (ג)(1) ו-(2).
איתי עצמון: אנחנו נבדוק האם יש צורך ב-(2)?
אמנון כהן: מצביעים, ואתם תבחנו.
איתי עצמון: אני מציע שתסבירי.
ברוריה מנדלסון: הכוונה בסעיף הזה היא לאפשר לבעל רישיון לשירות מודיעין לספק גם פרטים נוספים.
ברוריה מנדלסון: כלומר, מעבר לשם וכתובת של מנוי.
ברוריה מנדלסון: יחד עם זאת, רצינו להבטיח שככל שיש לנו בעל רישיון שמעוניין לספק פרטים נוספים כמו כתובת דואר אלקטרוני או פקסימיליה, כמו שמפורט פה בסעיף, הוא יצטרך לקבל מראש את הסכמתו המפורשת של המנוי.
ברוריה מנדלסון: להבדיל משם, כתובת וטלפון שפה לפי המוצע בהמשך אותו נקרא, יש חובה על בעל רישיון למסור את זה לבעל רישיון לשירות מודיעין, ולא יצטרכו לבקש אישור מכל מנוי ומנוי, פרטים נוספים על מנת שבעל רישיון לשירות מודיעין יוכל לספק, הוא יצטרך לקבל אישור מראש של המנוי.
ברוריה מנדלסון: זה כמובן על מנת להבטיח להגן על הפרטיות שלו.
ברוריה מנדלסון: ככל שאתם רוצים, ליאת או ניר יכולים להרחיב.
אמנון כהן: לא, מוסבר.
איתי עצמון: אני מבקש להעיר לגבי כלל ההסדר שאתם מבקשים כאן מהוועדה לאשר לגבי אותו רישיון, רישיון לשירות מודיעין.
איתי עצמון: רישיון לשירות מודיעין כפי שאושר בישיבה ב-2 בינואר כולל שירות לבירור מספר טלפון, או מספר טלפון וכתובת לפי שם או לפי שם וכתובת בלבד.
איתי עצמון: השאלה שלי היא האם אותו שירות לבירור פרטים נוספים אמור להיכלל ברישיון?
איתי עצמון: האם ההוראות שחלות על בעל רישיון לשירות מודיעין שהוא נותן רק את אותו שירות בסיסי, האם אמורות לחול עליו חובות לגבי פרטים נוספים?
איתי עצמון: אני חושב שזה לא כל כך עולה מהנוסח כפי שהצעתם.
לאה ורון: אני רוצה להוסיף לשאלתו של איתי.
לאה ורון: לדאבוננו, אנחנו חיים במציאות מסוימת שהעוסקים מנצלים כל נישה וכל פינה על מנת להגיע לצרכנים.
לאה ורון: מניסיוני כצרכן, אני מוכרחה לומר כי המשפט: "הסכמה מפורשת מדע בכתב של מנוי", לא מרגיע אותי.
לאה ורון: הם יטענו שהם קיבלו הסכמה, ושהם קיבלו הסכמה של הבת שלי, ושהם פנו בכלל לבעלי וקיבלו הסכמה וכו' וכו'.
לאה ורון: אני חושבת שצריך לחדד ולחזק ולהבהיר ולהטיל עונשים אם וכאשר יתברר שבאמת לא ניתנה הסכמה.
ברוריה מנדלסון: לעניין החידוד – אנחנו חשבנו שכבר שמנו פה שלייקס על שלייקס.
ברוריה מנדלסון: אני מוכנה כמובן.
ברוריה מנדלסון: ברור שזו הכוונה.
ברוריה מנדלסון: ככל שאפשר להוסיף פה עוד מילים להבהיר שהכוונה היא - - -
לאה ורון: אבל, את מכירה כמוני את העוסקים.
ברוריה מנדלסון: מניסיוני, אותי מחתימים בכתב.
ברוריה מנדלסון: כל פעם ששואלים אותי אם אני רוצה לקבל באס.
ברוריה מנדלסון: אס משהו, אני צריכה לחתום.
ברוריה מנדלסון: לאחרונה לא קרה לי.
לאה ורון: האם את לא מקבלת פרסומות באס.
לאה ורון: אם.
לאה ורון: אסים של הטלפון הנייד בלי שנתת הסכמה שלך?
לאה ורון: האם לא מתקשרים אלייך הביתה ושמים לך תקליט באוזן בלי שנתת את ההסכמה?
ברוריה מנדלסון: לאחרונה לא.
נתי ביאליסטוק-כהן: על זה יש חקיקה ספציפית.
לאה ורון: זה רק מראה שאין למשרדי הממשלה את הכוח לאכוף את החקיקה לגבי "ספאם".
נתי ביאליסטוק-כהן: האכיפה במקרה הזה היא אכיפה אזרחית, ויש שם אפילו פיצויים לדוגמה.
אניר גרסון: אכיפה אזרחית לא בהכרח תספיק.
אניר גרסון: להבהיר לפרוטוקול שהכוונה פה להסכמה המכונה במתכונת OPT-IN, רק לקוח שיחתום במפורש מראש שהוא מעוניין בזה.
מאיר שלום: שהיא הסכמה נפרדת לעניין הזה.
מאיר שלום: גם אנחנו חוששים מהאפשרות הזאת.
מאיר שלום: לכן, זה הניסוח הכי חזק שמצאנו.
מאיר שלום: ואם יש הצעה לוועדה - - -
איתי עצמון: האם ההסכמה היא באופן כללי או באופן ספציפי לגבי מסירת פרטים לגורמים מסוימים, או פשוט הסכמה למסירת הפרטים לכל גורם?
ניר גרסון: זה עניין שצריך להסדיר בתקנות.
לאה ורון: אני לא רואה שיש פה תקנות.
לאה ורון: אני לא רואה שהצעתם תקנות האומרות איך פונים אליי, מה המשמעות של פנייה בכתב.
לאה ורון: האם העוסק יצא ידי חובתו בזה שהוא שלח איזה פקס וקיבל איזושהי חתימה?
מאיר שלום: לעניין איך פונים - סעיף 11 לחוק הגנת הפרטיות שעניינו חובת מבקש מידע, עוסק בפרטים שמבקש מידע צריך להסביר ולפרט לאדם שהוא פונה אליו בבקשה לאסוף מידע אודותיו במאגר מידע.
איתי עצמון: ככל שמדובר במאגר מידע.
איתי עצמון: אני מציע שלפני שאת אומרת את זה, תסבירי לוועדה מה היחס בין הוראות החוק המוצע לבין ההוראות בחוק הגנת הפרטיות שמתייחסות למאגר מידע.
מאיר שלום: אנחנו מדברים כאן על שירות לבירור פרטים נוספים, והפרטים הנוספים אודות אדם- -
יצחק וקנין: מה שאת אומרת – אין פה ברירת מחדל.
יצחק וקנין: זה מחייב אותו.
מאיר שלום: - -הם יהיו מידע, והמאגר מידע שיאגור אותם יהיה מאגר מידע כהגדרתו בחוק הגנת הפרטיות.
מאיר שלום: כאן יש אפילו החלה מפורשת של סעיף 11 כדי להסביר.
מאיר שלום: אנחנו גם בעצמנו חוששים מהעניין הזה.
מאיר שלום: הנוסח שהוצע הוא הנוסח החזק ביותר שאנחנו יכולים לחשוב עליו, שיבהיר שאותה הסכמה מדעת צריכה להיות בדרך של OPT-IN בכתב, ונפרדת לעניין הזה.
מאיר שלום: אגב, יש גם עיצום כספי.
איתי עצמון: אבל, מה לגבי התקנות שהזכרתם?
איתי עצמון: נאמר כאן שיהיו תקנות?
נתי ביאליסטוק-כהן: התקנות הן תקנות הליכים ופרטים לקבלת רישיון.
ניר גרסון: לשאלתו של היועץ המשפטי של הוועדה – ההסכמה האידיאלית באמת היא הסכמה של אדם לא למקשה אחת של כל הפרטים כן או לא, אלא לסוג של פרטים שהוא מוכן לעשות, ולסוג האנשים אולי שהוא מוכן שימסרו אותם אליהם.
איתי עצמון: אני חושש שהסעיף שהצעתם הוא מעט רחב מידיי, ומאפשר באמת בעקבות אותה הסכמה שהיא כאמור הסכמה כללית, למסור פרטים לכל גורם.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, גם אני מוטרד מזה.
אמנון כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לתת על זה את הדעת בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: איתי, אני מבקש שגם אתה תבדוק עם היועצים המשפטיים.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לסגור את זה עד כמה שאפשר, וכמה שפחות לתת.
אמנון כהן: גם לגבי אינפורמציה – איזה סוג אינפורמציה אני צריך.
אמנון כהן: אולי לא צריך להרחיב את זה יותר מידיי.
אמנון כהן: זה מטריד גם אותי.
יצחק וקנין: יש לך הצעה לתיקון?
אמנון כהן: אפשר לתקן אחר כך.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נחשוב על העניין הזה.
נתי ביאליסטוק-כהן: מדובר בפרטים שהאדם יצטרך בדרך כלל למסור בעצמו.
אמנון כהן: מה שהוא בעצמו הסכים.
מאיר שלום: לא תמיד, לא בהכרח.
נתי ביאליסטוק-כהן: אמרתי – לא בהכרח.
נתי ביאליסטוק-כהן: לא אמרתי בהכרח.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נבדוק אם ניתן לחזק את השלייקס ואת החגורה ששמנו.
יצחק וקנין: מה אתם חושבים?
מאיר שלום: זה לא בהכרח איסוף מהאדם עצמו, כי יכול להיות שיש מידע שמתפרסם באופן פומבי, למשל, על עיסוק.
מאיר שלום: ולכן, כתבנו לאיסופם או לשמירתם, כי יכול להיות שהמידע הוא פומבי.
מאיר שלום: אבל, כדי לשמור אותו ואז להשתמש בו לצרכים האלה תידרש הסכמה פוזיטיבית נפרדת בכתב של המנוי.
איתי עצמון: למה את מתכוונת כשאת אומרת "הסכמה נפרדת"?
נתי ביאליסטוק-כהן: נפרדת ממספרי הטלפון, מהמידע על מספר טלפון.
מאיר שלום: הכלל לגבי שירות המודיעין הרגיל הוא דרך של OPT-OUT.
מאיר שלום: זאת אומרת, אם המנוי לא התנגד, לא ביקש להיות חסוי, אז השירות של בירור מספר טלפון לפי שם, או לפי שם ומען, יינתן והמידע יועבר אודותיו.
מאיר שלום: לעומת זאת, פרטים נוספים שנאספו מהאדם או שנאספו ממקור גלוי וחוקי אחר, כדי להשתמש בהם ולתת את המידע הזה במסגרת שירות נוסף כזה, נדרשת הסכמה שוב נפרדת ב-OPT-IN, מפורשת.
אמנון כהן: הוא רק שואל: איפה זה כתוב?
איתי עצמון: כתוב שיש הסכמה מפורשת מדעת ובכתב.
איתי עצמון: אבל, ההסכמה היא כללית.
איתי עצמון: כלומר, once הסכמת, יש פתח לתת פרטים לכל גורם.
ברוריה מנדלסון: איתי, יכול להיות שאנחנו נצטרך לחדד ולכתוב: לשמירתם של הפרטים הספציפיים.
ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, אתה אומר לו: אני רוצה את האי-מייל שלך, ואת העיסוק שלך.
ניר גרסון: אפשר אולי להוסיף לסוג הפרטים.
ברוריה מנדלסון: נמצא את הנוסח להבהיר.
איתי עצמון: בואו תגידו מה הנוסח כי זה דווקא כן חשוב.
איתי עצמון: זה לא הערה שאפשר אחר כך לסגור את הנוסח.
ברוריה מנדלסון: צריך לקבל את ההסכמה לגבי כל פרט נוסף שאתה מוסר בנוסף לשם, כתובת, טלפון.
ברוריה מנדלסון: זו הכוונה.
מאיר שלום: לאיסופו של כל פרט נוסף או לשמירתו.
דנה נויפלד: אפשר להגיד אחרי "קיבל הסכמתו": לגבי אותם פרטים ניתנה הסכמתו.
לאה ורון: האם כדי שיישמר המידע לגבי מספר הפקסימיליה שלי, אני אצטרך לאפשר בנפרד לאגור את מספר הפקסימיליה, ובנפרד את הדואר האלקטרוני?
ברוריה מנדלסון: את תצטרכי הסכמה לגבי כל פרט ופרט.
ברוריה מנדלסון: זה יכול להיות אולי באותו טופס.
ניר גרסון: לדוגמה, אפשר בטופס שצריך לסמן ליד כל פרט.
ניר גרסון: ההסכמה בכתב שצריך חתימה או - - -
איתי עצמון: השאלה היא האם לא כדאי כאשר מבקשים את הסכמת המנוי למסירת הפרטים, להסביר לו בצורה ברורה מה הן ההשלכות האפשריות למסירת הפרטים.
איתי עצמון: כלומר, שהפרטים האלה יהיו נגישים לגורמים אחרים.
ברוריה מנדלסון: זה לא לגורמים אחרים.
איתי עצמון: לכל גורם.
ברוריה מנדלסון: מה זה "לכל גורם"?
ברוריה מנדלסון: מישהו שיתקשר ויבקש מידע עליך.
ברוריה מנדלסון: זו המטרה.
איתי עצמון: לכל גורם שיפנה.
מאיר שלום: סעיף 11 לחוק הגנת הפרטיות אליו הפנינו אומר: "פנייה לאדם לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו במאגר מידע תלווה בהודעה שיצוינו בה – (1) אם חלה על אותו אדם חובה חוקית למסור את המידע, או שמסירת המידע תלויה ברצונו ובהסכמתו; (2) המטרה אשר לשמה מבוקש המידע; (3) למי יימסר המידע ומטרות המסירה.
מאיר שלום: "
איתי עצמון: האם זה מניח את דעתכם לגבי ההסבר על השלכות מסירת הפרטים האלה?
דנה נויפלד: השאלה היא האם זה מניח את דעתך, איתי.
איתי עצמון: השאלה היא האם הוועדה רוצה שהנושא הזה ייבחן שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?
ניר גרסון: המונח "מדעת", לפי פרשנותנו לפחות, כולל את הסכנות וכל ההשלכות שנובעות מהשימוש במידע.
איתי עצמון: זו שאלה שהוועדה צריכה לקבל לגביה החלטה.
איתי עצמון: האם הנושא של מסירת פרטים נוספים ישולב כרגע בהצעת החוק שתאושר לקריאה ראשונה, או שהנושא ייבחן שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?
איתי עצמון: אני שואל, זאת שאלה.
איתי עצמון: אני לא מכריע, מה גם שעוד לא קיבלתי תשובה לגבי השאלה מה היחס בין שירות של מסירת פרטים נוספים לבין הרישיון כשהרישיון לפי הנוסח כרגע כולל רק את "השירות הצר" במירכאות, את השירות הבסיסי למסירת מספר טלפון, או מספר טלפון וכתובת.
ברוריה מנדלסון: אני אשיב מה הכוונה.
ברוריה מנדלסון: הכוונה היא שככל שבעל רישיון לשירות מודיעין רוצה לספק שירות של פרטים נוספים, זה יהיה חלק מהרישיון.
ברוריה מנדלסון: יחד עם זאת, אם יבוא מישהו אחר, חיצוני, שירצה לתת רק שירות של פרטים נוספים – לדוגמא, הוא יהיה שירות מודיעין לכתובת אי-מייל של ציבור – הוא לא יבוא למשרד התקשורת לקבל רישיון.
ברוריה מנדלסון: החוק לא יחול על מי שיספק רק שירות פרטים נוספים.
ברוריה מנדלסון: רצינו להסדיר את מי שמספק שירות מודיעין ורוצה לתת עוד פרטים.
ברוריה מנדלסון: לכן, זו מטרת הסעיף.
איתי עצמון: כלומר, האם יהיו שני מאגרים?
איתי עצמון: יהיה מאגר פרטים נוספים ומאגר מודיעין בסיסי של פרטים בסיסיים?
קריאות: לא, אחד.
ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת אם זה בנפרד אצלו במערכת.
ברוריה מנדלסון: את מאגר המודיעין הטלפוני - - -
לאה ורון: מה ההנחיה שלכם או שלכם לגבי שמירה על הפרטיות?
לאה ורון: שני מאגרים, מאגר אחוד?
לאה ורון: מה הן ההנחיות?
ניר גרסון: אני יכול להגיד איך אני הבנתי.
ניר גרסון: קודם כל, מי שלא יהיה בעל הרישיון, מי שלא יהיה לו את המאגר הבסיסי, לא יקבל את מאגר הלקוחות בכלל.
ניר גרסון: זה אל"ף-בי"ת.
ברוריה מנדלסון: ברור, כן.
ניר גרסון: דבר שני, אני הבנתי שהפרטים הנוספים יהיו חלק מהרישיון.
ניר גרסון: במובן זה כל הכללים יחולו.
ניר גרסון: למשל, האיסור מה שנקרא לעשות חיתוך הופכי גם על הפרטים.
ברוריה מנדלסון: זה כתוב, זה כתוב.
ברוריה מנדלסון: לפי שם או לפי שם-כתובת בלבד.
ברוריה מנדלסון: זה כתוב בהגדרה של שירות לבירור פרטים נוספים.
ברוריה מנדלסון: איסור החיתוך ההופכי כתוב בהגדרה.
ברוריה מנדלסון: אם היועץ המשפטי חושב שצריך עוד יותר לחדד - - -.
ברוריה מנדלסון: אבל, זו היתה הכוונה.
נתי ביאליסטוק-כהן: אני אסביר את הרציונאל.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו אמרנו שאנחנו מעבירים לבעל רישיון חדש את כל רשימת המדריכים הטלפונים של כל החברות בענף התקשורת.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו נותנים לו נכס מאוד ייחודי, ועם כנראה יכולת לעשות איתו דברים עסקיים מאוד טובים.
נתי ביאליסטוק-כהן: באנו ואמרנו: אנחנו מפקידים בידך את הדבר הזה.
נתי ביאליסטוק-כהן: אתה רוצה למנף אותו ולהלביש עליו דברים אחרים?
נתי ביאליסטוק-כהן: אז החובות שאנחנו רואים שצריכות לחול עליך, יחולו גם על הדברים האחרים.
נתי ביאליסטוק-כהן: זה הרציונאל.
נתי ביאליסטוק-כהן: באנו ואמרנו: יכול להיות שנתנו לך פה מנוף לעשות עסקים טובים מעבר לשאלה של מסירת פרטים של טלפון ושל שם.
נתי ביאליסטוק-כהן: אנחנו לא מתנגדים לזה, לצורך העניין.
נתי ביאליסטוק-כהן: אבל, אז יחולו עליך, על כל החבילה הזאת, אותן חובות שרישיון מחיל על בעל רישיון.
איתי עצמון: כלומר, מבחינת הרגולציה שתחול על התחום לפי הצעת החוק, ולפי מה שאני מבין מהדברים שאמרת, בעל רישיון לשירות מודיעין יספק את הפרטים הבסיסיים, וככל שניתנה הסכמה הוא יספק פרטים נוספים.
איתי עצמון: אבל, הדבר איננו מונע מכל גורם אחר, למשל, לתת רק את הפרטים הנוספים.
נתי ביאליסטוק-כהן: הוא לא נכנס בכלל לחוק, זה תחום שהוא לא מוסדר.
ברוריה מנדלסון: זה לא מוסדר על ידינו.
נתי ביאליסטוק-כהן: זה לא מוסדר על ידנו, לצורך העניין.
לאה ורון: זאת אומרת שהוא מחזיק שני מאגרים.
ברוריה מנדלסון: רק אציין כי המאגר של שם, כתובת, טלפון, לא מהווה לפי חוק הגנת הפרטיות מאגר מידע.
ברוריה מנדלסון: אולי שהם ירחיבו - - -
איתי עצמון: לכן, הצעתי שהם יסבירו במפורש.
ברוריה מנדלסון: שם, כתובת, טלפון בלבד זה לא מאגר מידע.
ברוריה מנדלסון: הצירוף של פקס וזה - - -
ניר גרסון: אם אין לאותו גורם מאגרים נוספים, או אם אין אפיון.
ניר גרסון: זה לא כזה חד.
איתי עצמון: הגדרת מאגר מידע לפי חוק הגנת הפרטיות היא אוסף נתוני מידע המוחזק באמצעי מגנטי או אופטי והמיועד לעיבוד ממוחשב, למעט אוסף לשימוש אישי שאינו למטרות עסק, או אוסף הכולל רק שם, מען ודרכי התקשרות כשלעצמו אינו יוצר אפיון שיש בו פגיעה בפרטיות לגבי בני אדם ששמותיהם כלולים בו, ובלבד שלבעל האוסף או לתאגיד שבשליטתו אין אוסף נוסף.
איתי עצמון: וכאן אתם אומרים שהפרטים הנוספים הם בעצם מהווים אוסף נוסף, אם אני מתייחס כרגע להגדרת "מאגר מידע".
קריאה: יכול להיות גם אוסף נוסף אחר.
ניר גרסון: יכול להיות בהחלט אוסף נוסף אחר, וגם האפיון, וזה דבר שחשוב לעמוד עליו.
ניר גרסון: ספר טלפונים של יישוב מאוד קטן עם מאפיינים סוציו-אקונומיים מאוד חדים עלול בהחלט להיתפס כאפיון שהופך גם את ספר הטלפונים למאגר מידע שעליו פרק ב' לחוק הגנת הפרטיות - - -
נתי ביאליסטוק-כהן: זה לא אנחנו.
איתי עצמון: מהדברים שנאמרו כאן, אם אני מבין אותם נכון, אנחנו נצטרך לעשות התאמות נוסח גם לגבי ההגדרות של מאגר מודיעין ושירות מודיעין מכיוון, כפי שציינתי קודם, ההגדרה של שירות מודיעין שהיא חייבת ברישוי, היא כללה את השירות הצר, את הפרטים הבסיסיים יותר.
איתי עצמון: אנחנו נצטרך לתקן ולהבהיר ככל שהוועדה משאירה על כנם את הסעיפים שנוגעים לפרטים נוספים כרגע.
יצחק וקנין: אני מציע שאנחנו נאשר אותם כפי שהם עם התיקונים, פחות או יותר מה שאמרתם, המינורים האלו.
יצחק וקנין: זה עדיין לא נותן את כל התמונה הכללית.
אמנון כהן: ואנחנו מסמיכים אתכם, תמצאו את - - -
יצחק וקנין: אבל, בכל מקרה לשנייה ולשלישית, ברור שנצטרך לעשות - - -
איתי עצמון: אנחנו נצטרך לבחון היטב האם אין באמת במסירת הפרטים האלה כדי לפגוע בפרטיות של המנויים.
ניר גרסון: שאלה אחת.
ניר גרסון: בסעיף (ד) הוכנס תיקון לאיסופם שלכל אחד מהפרטים הנוספים?
ניר גרסון: האם זה מה שהוחלט.
יצחק וקנין: אני מבין שאין הערות נוספות.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על (ד), כולל התיקון שהוצע.
אמנון כהן: אנחנו מסמיכים אותם למצוא.
אמנון כהן: גם בדיון לקריאה שנייה ושלישית נפתח את זה עוד הפעם.
יצחק וקנין: לגבי הקריאה השנייה והשלישית, ברור.
איתי עצמון: את ההוראות על מה תחול חובת הרישוי, לפי הדברים שנאמרו כאן.
יצחק וקנין: רבותי, מי בעד סעיף (ד), כולל התיקון שהוצע?
יצחק וקנין: סעיף (ה) הוא הסעיף האחרון שאני מאשר היום.
איתי עצמון: איך הסעיף הזה מתיישב עם מה שאמרנו קודם, כי הרי מאגר המודיעין אינו כולל פרטים נוספים?
ברוריה מנדלסון: אז אמרנו שאנחנו נבהיר את זה.
ברוריה מנדלסון: בהערה הקודמת אמרנו שאנחנו נעשה תיקון להבהיר.
דנה נויפלד: אני רוצה להבהיר לפרוטוקול.
לאה ורון: את לא מבהירה לפרוטוקול, את מבהירה לוועדה.
לאה ורון: הדברים שלך נרשמים בפרוטוקול, וחשוב שחברי הכנסת ישמעו את דברייך.
דנה נויפלד: מבהירה.
דנה נויפלד: הערתו של איתי מוצדקת.
דנה נויפלד: יש פה חוסר דיוק במובן ההגדרתי של מה נכנס לאותו רישוי.
דנה נויפלד: בהתאם להערתו של איתי אנחנו נבקש, או שהיועץ המשפטי ביקש את ההסמכה לתקן כדי שיובהר בנוסח שיונח לוועדה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
איתי עצמון: יובהר על מה תחול חובת הרישוי, כי היתה כאן איזושהי אי-התאמה או איזשהו כשל לוגי בין ההגדרות של שירות מודיעין שעליו חלה חובת הרישוי, לבין ההוראות שנוגעות לשירות לבירור פרטים נוספים.
נתי ביאליסטוק-כהן: שירות לבירור פרטים נוספים כשלעצמו, אם הוא לא בא ביחד עם שירות המודיעין, הוא לא - - -
ברוריה מנדלסון: נבהיר את זה בנוסח, סיכמנו.
ברוריה מנדלסון: הוועדה הסמיכה, נבהיר את זה בנוסח.
איתי עצמון: אז גם כאן.
איתי עצמון: פשוט אמרתי שזה רלוונטי גם כאן.
דנה נויפלד: צודק, צודק.
ניר גרסון: הבהרה נוספת לוועדה ואני מקווה שהיא תירשם בפרוטוקול – שלא ניתן לספק פרטים נוספים.
ניר גרסון: בעל רישיון שירות מודיעין לא יוכל לספק פרטים נוספים שלא מוגדרים כאן בחוק, פרטים נוספים מעבר למוגדר.
יצחק וקנין: עוד הערות לסעיף (ה)?
לאה ורון: עו"ד גרסון, האם צריך שהדברים שאמרת ייכללו בנוסח או שזה הערה ל - - -?
ניר גרסון: לא, לדעתי זה עולה.
ניר גרסון: לי זה ברור מהנוסח.
ניר גרסון: אבל, בדיעבד יש לפעמים ויכוחים שמגיעים גם לבתי-משפט.
ניר גרסון: אני רק רוצה להבין שאני מבין שגם הוועדה מבינה את מה שאני מבין.
ברוריה מנדלסון: היום לקבל הסכמה אתה צריך לגבי הפרטים שמופיעים בסעיף קטן (ד).
ניר גרסון: כן.
ניר גרסון: אבל, דבר נוסף – שמי שקיבל רישיון שירות מודיעין ומספק גם פרטים נוספים, יכול לספק רק את הפרטים הנוספים שמוגדרים בחוק.
ניר גרסון: הוא לא יכול לקבל פרטים נוספים אחרים גם אם קיבל הסכמה.
ברוריה מנדלסון: זה לא כתוב היום.
יצחק וקנין: לדעתי, צריך שזה ייכתב.
יצחק וקנין: אני לא מבין את זה כך.
יצחק וקנין: גם אם הכוונה של הסעיף היא כזאת, את הנוסח פה - - -
ברוריה מנדלסון: בסעיף קטן (ד) צריך להבהיר שמותר לו לספק רק את הפרטים הנוספים הללו.
ברוריה מנדלסון: אם זה מה שהוועדה רוצה.
יצחק וקנין: רבותי, להשאיר את זה ככה תלוי באוויר - - -
איתי עצמון: לעניין ההגדרה של שירות לבירור פרטים נוספים.
איתי עצמון: כרגע מנויים כאן הפרטים הבאים: מספר פקס, כתובת דואר, כתובת אתר אינטרנט או תואר ועיסוק, לפי שם או לפי שם וכתובת בלבד.
איתי עצמון: האם תוכל לחזור מהי הערת הנוסח?
ברוריה מנדלסון: זה לא הערת נוסח.
ברוריה מנדלסון: לעו"ד גרסון יש הערה עקרונית.
נתי ביאליסטוק-כהן: הוא מבין שזו רשימה סגורה.
נתי ביאליסטוק-כהן: השאלה היא האם זה מה שעולה מהחוק?
ניר גרסון: רשימה סגורה, ובעל רישיון לשירות מודיעין - - -
איתי עצמון: - - - שזו רשימה סגורה, כי ההגדרה נכנסת לסעיף האופרטיבי.
ניר גרסון: ההבנה שלי, ואני חושב שכך צריך להיות.
ניר גרסון: ההבנה שלי של הנוסח הקיים, ואם זה לא ברור צריך לתקן, היא שמי שקיבל רישיון לשירות מודיעין גם בהסכמת המנוי המפורשת יוכל לספק רק את הפרטים הנוספים שמוגדרים כרגע.
ניר גרסון: אבל, לא פרטים נוספים אחרים.
ברוריה מנדלסון: אז לא.
ברוריה מנדלסון: פרטים נוספים אחרים אין עליהם איסור, ולכן לא כתוב בשום מקום שאסור לו לספק אותם.
ניר גרסון: סעיף קטן (ה) אומר: לא ישתמש בעל רישיון, אלא למתן שירות מודיעין ומתן שירות לבירור פרטים נוספים כשזה דבר שמוגדר קודם.
ברוריה מנדלסון: ככל שהוא עושה את זה בשילוב עם המאגר, אתה צודק.
ברוריה מנדלסון: אני חושבת שאם אנחנו מסתכלים, מין שילוב של סעיף קטן (ה) וננסח אותו: ככל שבעל רישיון לשירות מודיעין יספק פרטים נוספים גם אם יהיו אחרים, אבל בהתבסס על מאגר המודיעין, זה אסור לפי סעיף קטן (ה).
ברוריה מנדלסון: לא צריכים - - -
איילת כהן מעגן: לא תמיד פקס נבחן מטלפון, לא תמיד יודעים למה זה משמש.
איילת כהן מעגן: לפעמים מספר הטלפון משמש גם כפקס כשהאדם לא בבית.
נתי ביאליסטוק-כהן: בגלל זה הוא צריך לבקש את זה.
ברוריה מנדלסון: האם אתם מציעים שיהיה כתוב: רק מספר שהוא משמש לפקס בלבד?
ברוריה מנדלסון: זו ההצעה שלכם.
נתי ביאליסטוק-כהן: לא, מה פתאום?
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו גם לא יודעים.
נתי ביאליסטוק-כהן: הם גם לא יודעים.
נתי ביאליסטוק-כהן: ואם אדם מגדיר מספר טלפון מסוים כמספר הפקס שלו אליו להפנות שיחות, זה יירשם במאגר.
ברוריה מנדלסון: על זה צריך הסכמה.
נתי ביאליסטוק-כהן: על זה צריך הסכמה, כן.
ברוריה מנדלסון: אם זה משמש לגם וגם הוא לא צריך הסכמה.
קריאות: תבהירו את זה.
לאה ורון: איפה זה כתוב שאם זה משמש גם וגם אז הוא לא צריך הסכמה?
נתי ביאליסטוק-כהן: אם זה מספר טלפון אז זה נכלל בשירות הבסיסי.
ברוריה מנדלסון: אנחנו נבהיר פקסימיליה בלבד.
לאה ורון: אבל, בחלק מהזמן אני משתמשת מספר טלפון ובחלק מהזמן אני משתמשת בתור מספר לפקסימיליה.
נתי ביאליסטוק-כהן: השאלה היא, אם אדם מגדיר מספר מסוים כמען לקבלת פקסים – זו השאלה.
לאה ורון: אבל, זה לא.
נתי ביאליסטוק-כהן: זה כן.
לאה ורון: חלק מהאנשים מגדירים מספר מסוים כמספר לפקס, חלק מהאנשים הופכים את מספר הטלפון שלהם כשהם אינם או כשהם רוצים למספר פקס.
לאה ורון: השאלה היא איפה זה כתוב כשאתה כותב פה במסגרת הפרטים הנוספים מספר פקסימיליה.
כנתי ביאליסטוק-כהן: כי זה פרטים שהאדם מסר: זה הפקס שלי גם אם הוא לפעמים משמש כטלפון שלי.
ברוריה מנדלסון: יש שאלה.
ברוריה מנדלסון: היום במאגר שבעלי רישיונות יעבירו יש מספרים שהם פקס.
ברוריה מנדלסון: האם לגבי זה יצטרכו עכשיו לעשות PUT-IN לכולם?
ברוריה מנדלסון: זה נראה לי קצת מרחיק לכת, אני חייבת להגיד לכם.
נתי ביאליסטוק-כהן: לא זו הכוונה.
ניר גרסון: לא, רק אם כתוב שם - - -
ברוריה מנדלסון: זה מה שכתוב היום.
ברוריה מנדלסון: היום הכוונה – אם אני רוצה ל- - -
נתי ביאליסטוק-כהן: ברוריה, זה אם אדם בא ואומר: תפנו את מספרי הפקס למען הזה.
ברוריה מנדלסון: אבל, היום גם במאגר אם אתה מתקשר ל-144, יתנו לך מספרי פקס.
נתי ביאליסטוק-כהן: לא כולם יודעים שזה פקס.
ברוריה מנדלסון: מה שהם יודעים, יצטרכו PUT-IN?
ברוריה מנדלסון: אני הייתי רוצה לחזור לוועדה עם תשובה לשאלה הזאת.
אמנון כהן: מה הנוסח בסוף?
אמנון כהן: האזרח צריך לדעת.
אמנון כהן: מה לפרסם?
ברוריה מנדלסון: היום פקס טעון הסכמה.
ברוריה מנדלסון: אני חושבת שבזק העלתה שאלה שהייתי רוצה לבדוק אותה, ובדיון הבא לשוב לוועדה.
יצחק וקנין: אז לא להצביע על (ה)?
איתי עצמון: אז אולי בינתיים לא נצביע?
קריאה: זה ב-(ד).
ברוריה מנדלסון: פקס ב-(ד).
יצחק וקנין: אבל, על (ד) כבר הצבענו, אנחנו ב-(ה).
יצחק וקנין: הקראתם את (ה) ואתם חוזרים ל-(ד)?
יצחק וקנין: רבותי, אני בכל מקרה צריך לנעול את הישיבה.
אמנון כהן: בוא נסכם את (ה).
אמנון כהן: למשרד המשפטים יש נוסח.
דנה נויפלד: ההערה הזאת קשורה לסעיף קטן (ד).
דנה נויפלד: הנוסח כבר הוצבע.
דנה נויפלד: לקראת הדיון הבא, אם תרצו אפשר לפתוח את זה בדיון הבא.
דנה נויפלד: אם לא, אז אחרי הקריאה השנייה והשלישית.
דנה נויפלד: בכל מקרה, אפשר כבר לסיים את ההצבעה על (ה).
דנה נויפלד: זה לא קשור, המחלוקת היא ב-(ד) שכבר הוצבע.
יצחק וקנין: אני מבקש מכם לישיבה הבאה.
יצחק וקנין: במידה ותראו לנכון לפתוח, אנחנו נפתח ונתקן בהתאם למה שהוצע פה.
יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה, רבותי.
יצחק וקנין: בוקר טוב, רבותיי.
יצחק וקנין: לפני שאתחיל את הדיון, אני רוצה לברך את תלמידי בית-הספר התיכון הממלכתי בראשון לציון.
יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא: "תקנות הבזק (זיכיונות) (תיקון), התשע"ב-2011, בדבר הפחתת שיעור התמלוגים שישלם בעל רישיון לשידורי כבלים.
יצחק וקנין: " אומר מספר מילים לגבי מה עומד לפנינו.
יצחק וקנין: בשנתיים האחרונות היה דיון בנושא הפחתת התמלוגים או ביטולם.
יצחק וקנין: הדבר הזה הגיע לבית-המשפט.
יצחק וקנין: בית-המשפט נתן לזה את הסידור לשנים 2011 ו-2012 – התמלוגים ייקבעו לפי 1.75%.
יצחק וקנין: לשנת 2013 בית-המשפט השאיר את שיקול הדעת לוועדה.
יצחק וקנין: אנחנו עוסקים פה בשתי חברות: חברת "יס" נדונה בוועדת הכספים, וחברת "הוט" נדונה בוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: מה שעומד לפנינו זה לאשר את התקנות, שעל פיהן בשנת 2012 זה יישאר בשיעור 1.75%, וב-2013 זה ירד לאפס.
יצחק וקנין: הייתי בוועדת כספים, ושם לא אישרו את זה, כי בית-המשפט נתן את זה לשיקול הדעת בהתאם למצב הכלכלי של המדינה – לפי מצב ההכנסות ועוד.
יצחק וקנין: הרי מדובר על הכנסות מדינה שמוותרים עליהן בתקנות.
יצחק וקנין: אבל אני לא מתכוון להשאיר את זה כמו בוועדת הכספים.
יצחק וקנין: אנחנו צריכים לקבל החלטה, ולא שהדבר הזה יישאר תלוי באוויר.
יצחק וקנין: ולכן אני רוצה לשמוע את משרד התקשורת, לפני שאני אתן לאחרים להביע את דעתם.
יצחק וקנין: משרד התקשורת, בבקשה, אמרו מה דעתכם.
יצחק וקנין: אתם בעד התקנות – שזה יהיה אפס אחוז?
מוהנד נאסר: אנחנו בעד התקנות.
מוהנד נאסר: משרד האוצר הגיש לבג"ץ הודעה שלפיה אנחנו מסכימים לקבל את הסדר הפשרה שלו, כמובן בכפוף להמשך הליכי החקיקה, כלומר, בכפוף לאישורי ועדות הכנסת – ועדת הכלכלה וועדת הכספים.
מוהנד נאסר: ולכן אנחנו עומדים מאחורי התקנות.
יצחק וקנין: אז אתם בעד ההפחתה לאפס ב-2013, ובשנת 2012 – 1.75%.
יצחק וקנין: אני רק אציין להשלמת התמונה בפני יושב-ראש הוועדה ש-1.75% בשנת 2012 זה חלק מהסדר הפשרה שהציע בית-המשפט.
יצחק וקנין: כבר אמרתי את זה.
יצחק וקנין: ניצן חן, בבקשה.
ניצן חן: תודה, אדוני היושב-ראש.
ניצן חן: מועצת הכבלים והלוויין קראה עוד בטרם פשרת בג"ץ לשר התקשורת ולוועדה הנכבדה להקל בעניין התמלוגים ולהעמיד אותם על אפס.
ניצן חן: זאת משני נימוקים מרכזיים: 1.