GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף, משפטן ולא מוסיפים כלכלן.
אבנר פרידמן: יש לי עוד הערה.
חמד עמאר: אני כבר אישרתי את הסעיף וכבר נתתי לך לדבר.
הילה דוידוביץ: "זכות עיון 14יב.
הילה דוידוביץ: (א) הוגשה קובלנה, רשאים הנקבל וסנגורו לעיין בכל זמן סביר בחומר הבירור המצוי בידי התובע והנוגע לקובלנה ולהעתיקו.
הילה דוידוביץ: (ב) נקבל רשאי לבקש מוועדת משמעת להורות לתובע להתיר לו עיון בחומר שהוא, לטענתו, חומר בירור ולא הועמד לעיונו.
הילה דוידוביץ: (ג) בקשה לפי סעיף קטן (ב) תידון לפני ראש ועדת המשמעת בשבתו כדן יחיד.
הילה דוידוביץ: (ד) בעת הדיון בבקשה יהיה ראש ועדת המשמעת רשאי לעיין בחומר שבמחלוקת, אם ראה בכך צורך.
הילה דוידוביץ: (ה) על החלטת ראש ועדת המשמעת לפי סעיף קטן (ג) ניתן לערער בתוך 15 ימים לפני בית משפט מחוזי שידון בערעור בדן יחיד.
הילה דוידוביץ: (ו) אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בהוראות פרק ג' לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971, או כדי לאפשר עיון בחומר כאמור בסעיף קטן (א), שאי-גילויו מותר או שגילויו אסור לפי כל דין.
הילה דוידוביץ: (ז) לא יגיש תובע לועדת המשמעת כראיה חומר כאמור בסעיף קטן (א), אם לא ניתנה לנקבל או לסנגורו הזדמנות סבירה לעיין בו ולהעתיקו, אלא אם כן הם ויתרו על כך."
איתי עצמון: הסבר בבקשה.
הילה דוידוביץ: הסעיף הזה מסדיר איזו זכות בסיסית לעיין בחומרים הרלוונטיים לקובלנה.
הילה דוידוביץ: הכוונה היא לכל החומרים בתיק למעט המגבלות שכתובות פה בסעיף המוצע, שזה חומרים שהם חסויים או חומרים שקיים איזה דין שמתיר את אי גילויים.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים להציע שעל ההחלטה הזאת אפשר יהיה לערער.
הילה דוידוביץ: בסעיף ז' יש השמטה טכנית.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים להוסיף בסופו שהויתור על ההעתקה בחומר רלוונטי יהיה בכתב.
הילה דוידוביץ: בעצם בסוף קטן ז' יבוא "בכתב".
הילה דוידוביץ: בסוף כנראה גם יש איזו השמטת טעות סופר.
הילה דוידוביץ: זה סעיף שהועתק מדינים אחרים ומשום מה חסר משפט.
הילה דוידוביץ: אני מציעה להוסיף: "או חומר שאי גילויו מותר או שגילויו אסור לפי כל דין כאמור בסעיף קטן ו'".
הילה דוידוביץ: אין פה איזה תוספת מהותית.
הילה דוידוביץ: זה משהו טכני שמבהיר שלא מגישים לוועדת המשמעת חומרים אלא אם כן נתנו לנקבל הזדמנות לעיין.
הילה דוידוביץ: במקרים שבכל זאת אפשר להגיש את הקובלנה זה אם הנקבל ויתר או שמדובר בחומרים כמו בסעיף הקודם שהם חסויים או שאי גילויים מותר בחקיקה אחרת.
איתי עצמון: כאשר מוגשת קובלנה נגד מתווך במקרקעין הוא מקבל הודעה על כך?
הילה דוידוביץ: הסעיף מדבר על עיון ולכן לנו זה היה ברור.
הילה דוידוביץ: כן, יש מקום לכתוב.
הילה דוידוביץ: אגב, אפשר לכתוב את זה בתקנות כי יש לשר סמכות לקבוע סדרי דין וזה סדר דין אבל אני מקבלת את ההערה ואנחנו נוסיף.
הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שהמקום לשים הוא פה.
איתי עצמון: את המקום נבדוק בהמשך אבל העיקרון צריך להיות ברור.
איתי עצמון: רשמת המתווכים מקבלת הודעה על כך?
הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שיש צורך.
הילה דוידוביץ: מדובר בדין משמעתי.
הילה דוידוביץ: אני לא רואה צורך.
יורם פרידמן: למי יפנו?
הילה דוידוביץ: על עצם ההגשה של הקובלנה?
אבנר פרידמן: למי אני מגיש תלונה?
הילה דוידוביץ: למה היא צריכה לקבל הודעה כלל?
הילה דוידוביץ: אם היא העבירה את התלונה - - -
אבנר פרידמן: למי?
אבנר פרידמן: לאיפה?
הילה דוידוביץ: יש את התובע ויש את החוקר.
אבנר פרידמן: לאיפה אני אגיש את התלונה?
הילה דוידוביץ: אתה מגיש תלונה לרשמת.
אבנר פרידמן: שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
הילה דוידוביץ: גם היום אתה יכול להגיש.
יורם פרידמן: כבודו, היום לרשמת אין שום סמכויות.
יורם פרידמן: התפקיד של רשמת המתווכים כיום זה אך ורק לפתור את הנושא של המבחנים.
יורם פרידמן: כיום רשמת המתווכים עובדת בצורה לא תקנית.
יורם פרידמן: יש לה ועדה מייעצת שאין לה עורך-דין מטעם לשכת עורכי הדין.
יורם פרידמן: לכן אני חושב שאכן היא הכתובת להגשת הקובלנות.
אתי מויאל: אני חייבת להגיד שהיום אני מקבלת תלונות ואני מעבירה אותן לרשות לסחר הוגן, לתמר פינקוס.
אתי מויאל: זה עובד בשיטה נהדרת עם שיתוף פעולה עם כל המחוזות בכל הארץ ומוגשים כתבי אישום.
אתי מויאל: לצערי, אבנר פרידמן - - -
נחמן שי: כל מילה בסלע.
אבנר פרידמן: לא נמצאת פה נציגה - - -
אתי מויאל: יש לה פה נציגה.
אבנר פרידמן: דיברתי איתה ועדיין אין שום תוצאות של תלונות.
אבנר פרידמן: בסך הכול מתוך 16,000 יש 101 תלונות, מהן הועברו 25 תלונות.
הילה דוידוביץ: אני רוצה לומר לעניין הזה שמדובר פה בחוסר דיוק.
חמד עמאר: תודה, לא צריך.
חמד עמאר: יש לך עוד הערות לסעיף?
איתי עצמון: הודעה תימסר רק למתווך?
הילה דוידוביץ: אני רוצה להסביר איך הדברים עובדים כי קשה לי קצת לשמוע.
הילה דוידוביץ: אנחנו ישבנו עם עורך-דין פינקוס ועם רשמת המתווכים וגיבשנו נוהל מסודר, איך מעבירים תלונות.
הילה דוידוביץ: קצת קשה לי פה לשמוע טענות על איך שהדברים עובדים.
נחמן שי: יש שיתוף פעולה מלא איתם.
איתי עצמון: אני רוצה שנבין את ההחלטה.
איתי עצמון: אנחנו נוסיף הוראה שקובעת כי הודעה על הגשת קובלנה תימסר למתווך הנקבל ואין צורך לכתוב שלרשמת - - -
הילה דוידוביץ: אם נראה צורך, אפשר להוסיף את זה בתקנות.
איתי עצמון: אני שאלתי את זה כדי לדעת, לא אמרתי שחייבים להוסיף.
איתי עצמון: רציתי להבין האם רשמת המתווכים מקבלת הודעה.
הילה דוידוביץ: אני חושבת שלא.
הילה דוידוביץ: כמובן, בסוף כשיינתן פסק הדין אבל רק על עצם הגשת הקובלנה אני לא בטוחה שזה מידע שנחוץ לה.
הילה דוידוביץ: זה לא מוביל למשהו שהיא אמורה לעשות, זה לא משליך בשלב זה.
חמד עמאר: חשוב שהיא תדע.
חמד עמאר: תוסיף שיהיה גם לרשמת.
קריאה: למי מגישים את התלונה?
קריאה: ישנו גוף שמי שרוצה להתלונן פונה אליו.
קריאה: למי אני מגיש אותו?
הילה דוידוביץ: לרשמת, כמו היום.
אבנר פרידמן: לא כמו היום.
אבנר פרידמן: סליחה, היום אפשר להגיש גם למשטרה וגם לממונה על הגנת הצרכן.
אבנר פרידמן: שיהיה גוף אחד, רשמת המתווכים זה בסדר.
חמד עמאר: צריך לעדכן את הרשמת.
נחמן שי: בשביל זה צריך לשנות את חקיקה הראשית כי שם כתוב מה סמכויותיה.
חמד עמאר: אנחנו לא מדברים על סמכויות.
חמד עמאר: תסבירו לי את התהליך.
הילה דוידוביץ: מי שרוצה להגיש תלונה יכול להגיש או לרשמת, שזה כמו היום והוא יכול להגיש גם לתובע.
איתי עצמון: תוכלו לפרט מה ההליך שיהיה בהתאם להצעת החוק?
חמד עמאר: אני לא יכול להשאיר את זה פתוח.
חמד עמאר: אני צריך לדעת בדיוק איך זה מתנווט.
הילה דוידוביץ: המצב היום ממשיך, תלונות אפשר להגיש לרשמת או לתובע.
קריאה: מי זה התובע?
הילה דוידוביץ: התובע הוא מי שימונה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.
אבנר פרידמן: היום, היום.
הילה דוידוביץ: מגיעה תלונה והוא מברר אותה.
הילה דוידוביץ: כתוב שהתובע הוא מי שמברר את התלונות וממשיך את ההליך.
הילה דוידוביץ: אם הוא רוצה הוא נעזר בחוקר.
הילה דוידוביץ: החוקר חוקר את החומרים ומעביר אותם חזרה לתובע.
הילה דוידוביץ: התובע מקבל החלטה האם להגיש קובלנה או לא.
הילה דוידוביץ: אני לא בטוחה שצריך לכתוב למי מגישים.
הילה דוידוביץ: לדעתי לא צריך לכתוב.
איתי עצמון: יושב ראש הוועדה התכוון שצריך להבין את התהליך.
איתי עצמון: כלומר, אם מוגשת תלונה לרשמת המתווכים, היא בעצם, אם היא מוצאת לנכון, מעבירה את התלונה לתובע והוא מחליט אם להגיש?
הילה דוידוביץ: זה כמו היום שכאשר מוגשת תלונה לרשמת היא מעבירה את כל התלונות לממונה על הרשות לסחר הוגן והממונים במחוזות מחליטים האם יש מספיק בשר בתלונה כדי להמשיך לברר או אם לאו.
הילה דוידוביץ: כשמדובר בתלונות אנונימיות, הרבה פעמים אין מה לעשות איתן.
הילה דוידוביץ: אני לא חושבת שהרשמת תעשה מיון מה להעביר ומה לא.
הילה דוידוביץ: הכול מגיע לתובע והתובע מברר.
איתי עצמון: איך התלונות האלה יגיעו לתובע, על-ידי ראש הרשות לסחר הוגן?
הילה דוידוביץ: כן, ועל-ידי הרשמת.
הילה דוידוביץ: צריך להגיד את זה.
אתי מויאל: חשוב להגיד שהיום אני מגישה לרשות לסחר הוגן רק את התלונות על סעיפים 10 עד 13, שזה גילוי עניין אישי, איסור ידיעה, איסור פעולות משפטיות והעסקה.
אתי מויאל: כל הנושא של הגינות אני לא יכולה להעביר למשרד התמ"ת מכיוון שהוא לא מטפל בזה.
אתי מויאל: בשביל זה יש את הדין המשמעתי שכן יפתור לנו את הבעיה עם המתווכים שעוסקים שלא בהגינות.
מורן רוזנבלום: אני רוצה לציין שלרשמת אין שיקול דעת האם להעביר את התלונות לתובע או לא.
מורן רוזנבלום: שיקול הדעת האם להעמיד לדין נמצא אצל התובע וזאת בהתאם לסעיף 14יא.
מורן רוזנבלום: את זה חשוב לציין.
מורן רוזנבלום: התובע מברר את התלונות ולאחר מכן הוא זה שמחליט האם להעמיד לדין או לא.
אבנר פרידמן: אבל ימסרו את התלונה פיזית, זאת השאלה?
אבנר פרידמן: למי למסור את הקובלנה?
קריאה: הציבור מבין שזה לרשמת כי זה הגוף שנתפס בעיניו אבל זה לא נכון.
הילה דוידוביץ: טוב, אבל זה פשוט נראה לי מיותר.
אבנר פרידמן: כבודו, זה מה שקורה היום למעשה, זה נופל בין הכיסאות.
אבנר פרידמן: זה מגיע גם לרשות לסחר הוגן וגם לרשמת המתווכים ולמשטרת ישראל.
הילה דוידוביץ: גם אם אנחנו נכתוב, זה לא יהיה אחד.
חמד עמאר: בחקיקה לא כותבים למי מגישים את התלונה.
איתי עצמון: יש סעיף שקובע את סמכויות הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן.
נחמן שי: תהיה לו ועדת משמעת, גם הממונה על הגנת הצרכן, גם משטרת ישראל וגם הוועדה הזאת.
חמד עמאר: אתם מציעים שלא לעדכן - - -
הילה דוידוביץ: לא עולה לי בראש שכתוב בחקיקה ראשית שכותבים למי מעבירים את התלונה.
איתי עצמון: זה לא מה שאמרתי.
איתי עצמון: אני שאלתי לגבי יידוע של רשמת המתווכים לעניין קובלנה שהוגשה ושאלתי האם יש צורך בכך.
איתי עצמון: שאלה אחרת שעלתה כאן היא למי מוגשות התלונות?
איתי עצמון: אלה שתי שאלות נפרדות.
הילה דוידוביץ: אני לא יודעת.
הילה דוידוביץ: אני לא מצליחה לחשוב מה המידע הזה רלוונטי בשלב הזה שלפני שניתן.
הילה דוידוביץ: כמובן שאחרי שניתן פסק הדין או הכרעה בקובלנה, אז כמובן שהרשמת צריכה לדעת.
אבנר פרידמן: למי מוסרים לפני?
אבנר פרידמן: אני רוצה להגיש קובלנה, למי מוסרים אותה?
הילה דוידוביץ: יש פה ערבוב.
הילה דוידוביץ: יש את השאלה למי מעבירים את התלונות?
הילה דוידוביץ: התלונות ימשיכו להגיע לרשמת ולממונה על סחר הוגן ומשם יגיעו לתובע.
הילה דוידוביץ: זאת שאלה אחת.
הילה דוידוביץ: שאלה שנייה היא: האם לאחר שהתובע החליט להגיש קובלנה, האם הוא צריך להודיע לרשם?
הילה דוידוביץ: אני חושבת שבשלב הזה המידע רק על עצם הגשת הקובלנה לא רלוונטי בשלב הזה לרשם.
הילה דוידוביץ: אחרי שיוכרע, כמובן שהרשם הוא חיוני מאוד.
אבנר פרידמן: חייבים לדעת למי מגישים אחרת זה יקרה כמו שקורה היום.
חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף, להמשיך להקריא את הסעיף הבא.
הילה דוידוביץ: אנחנו בסעיף 14יג.
הילה דוידוביץ: "הדיון בועדת המשמעת 14יג.
הילה דוידוביץ: (א) דיון משמעתי יתנהל בנוכחות התובע והנקבל, אך רשאית ועדת המשמעת לנהל דיון שלא בנוכחות הנקבל, באחד מאלה: (1) סנגורו של הנקבל התייצב במקומו; (2) הנקבל נעדר מהישיבה בלא סיבה מספקת, לאחר שהוזהר שאם ייעדר בלא סיבה מספקת תהיה הועדה רשאית לדון בעניינו שלא בפניו.
הילה דוידוביץ: (ב) (1) ועדת המשמעת תדון בדלתיים סגורות, אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת לקיים את הדיון, כולו או מקצתו, בפומבי; ביקש הנקבל כי הדיון יתקיים בפומבי, תקיימו ועדת המשמעת בפומבי זולת אם הורתה, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לקיים את הדיון, כולו או מקצתו, בדלתיים סגורות.
הילה דוידוביץ: (2) על אף האמור בפסקה (1), הדיון בעבירת משמעת כאמור בסעיף 14א(5) יתקיים בפומבי, אלא אם כן פסק הדין כאמור באותו סעיף, נאסר לפרסום כולו או חלקו.
הילה דוידוביץ: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב)(1), זכאי המתלונן להיות נוכח בדיון המתקיים בדלתיים סגורות בקובלנה שהוגשה על יסוד תלונתו, וכן זכאי הוא שאדם המלווה אותו, לפי בחירתו, יהיה נוכח עמו בדיון, אלא אם כן החליטה ועדת המשמעת, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שלא לאפשר נוכחותם בדיון, כולו או חלקו.
הילה דוידוביץ: על דיון בדלתיים סגורות ועל דיון בפומבי לפי סעיף זה, יחולו ההוראות בדבר איסור פרסום המפורטות בסעיף 70 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד-1984, בשינויים המחויבים.
הילה דוידוביץ: " הסעיף הזה בעצם מסדיר איזו זכות אלמנטארית של הצדדים הרלוונטיים בתיק להיות נוכחים בדיון.
הילה דוידוביץ: הסעיף עוד קובע כלל, שהדיון ככלל ייערך בדלתיים סגורות מתוך הרציונאל שבשלב הזה לא לגרום לפגיעה במוניטין של הנקבל, של אותו מתווך שהוגשה נגדו קובלנה, אלא אם כן יש באמת נסיבות אחרות או שהוועדה מצאה לנכון שכן יש טעם שהדיון יתקיים בדלתיים פתוחות או לפחות לגבי חלק מהדיון.
הילה דוידוביץ: אנחנו מציעים להוסיף בסעיף הזה שוועדת המשמעת תהיה רשאית להרשות נוכחותו של אדם אחר, שהוא לא התובע, לא הנקבל ולא המתלונן מטעמים מיוחדים שיירשמו.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, הכלל שבדלתיים סגורות אף אחד לא יכול להיכנס למעט הצדדים הרלוונטיים.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שכן אפשר לחשוב על טעמים שגורם חיצוני יש מקום שהוא יוכל להיכנס לדיון עצמו.
הילה דוידוביץ: אנחנו מציעים לאפשר לוועדה להתיר במקרים חריגים.
הילה דוידוביץ: למשל, מישהו שהוא צד שלישי שנפגע מהתלונה והוא רוצה להיות בדיון.
הילה דוידוביץ: אנחנו חושבים שלא צריך למנוע במקרים מיוחדים.
הילה דוידוביץ: עוד הערה שקיבלנו: אנחנו מבקשים להחיל על הדיון את סעיף 70 לחוק בתי המשפט שמדבר גם על דיון בדלתיים סגורות.
הילה דוידוביץ: קיבלנו הערה מהיועץ המשפטי ולדעתי זה עניין ניסוחו.
הילה דוידוביץ: סעיף 70 קובע עבירה פלילית.
הילה דוידוביץ: קיבלנו הערה שאנחנו מקבלים, שלא ראוי על דרך של הפניה להחיל הוראה פלילית.
הילה דוידוביץ: זה עניין של נוסח והמהות תישאר אותו דבר.
איתי עצמון: מה המהות?
הילה דוידוביץ: סעיף 70 מדבר על פרסומים של דיונים בדלתיים סגורות, צילום של המשפט, פרסום השם של החשוד.
הילה דוידוביץ: אני יכולה לעבור סעיף סעיף אבל זה סעיף מאוד ארוך והוא קובע כל מיני הוראות שקשורות לפרסומים לפרטים שקשורים לדיון.
מורן רוזנבלום: חשוב לציין שהוספת הסעיף היא על רקע פסק הדין בבג"צ 6005/93 בו הביעו שניים מבין שלושת השופטים שישבו בו את הדעה כי הוראה שעניינה קיום הדיון בהליך בדלתיים סגורות, אינה כשלעצמה מעמידה בהכרח איסור פרסום לגבי אותו הדיון ונדרשת לכך הוראה נפרדת.
מורן רוזנבלום: לכן, מעבר להוראות שקובעות דלתיים סגורות, חשוב מאוד גם להוסיף את ההוראה הזאת בדבר איסור הפרסום על רקע התכלית שהיא באמת מניעת פגיעה במוניטין שהוא הנכס המקצועי של בעלי המקצוע.
איתי עצמון: לצורך העניין, גם התקנות מכוח סעיף 70 יחולו?
הילה דוידוביץ: כן, בשינויים המחויבים.
הילה דוידוביץ: הכוונה שכל הסעיף, לרבות התקנות, לרבות העבירה הפלילית, הכול יחול כי מדובר פה באמת בדיון שיפוטי שצריך להחיל עליו את כל השינויים.
הילה דוידוביץ: אם צריך באמת להחיל במפורש ולא על דרך הפניה, נעשה, אבל זאת הכוונה וזאת המהות ואת זה אנחנו מבקשים מהוועדה.
שגיא אגמון: לא הצלחתי להבין מכל הסיפור הזה, אם פסקי הדין בסופו של דבר יפורסמו או לא יפורסמו.
הילה דוידוביץ: בהמשך יש סעיף שמדבר על פרסום ההחלטות של ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: אנחנו נגיע לסעיף.
אבנר פרידמן: אני חושב שצריך לשנות את הסעיף הראשון ש"סנגורו של הנקבל יופיע במקומו".
אבנר פרידמן: כיוון שמדובר פה במשמעת, אז כמו בבית משפט, לפעמים הנאשם צריך להופיע בעצמו ולא לשלוח את הסנגור שלו.
אבנר פרידמן: לדעתי צריך למחוק את הסעיף הזה.
אבנר פרידמן: הנקבל, לפחות בישיבה הראשונה, חייב להופיע בעצמו.
אבנר פרידמן: זה כמו בבית משפט שצריך להופיע לקדם משפט.
חמד עמאר: מה מקובל בחקיקה?
חמד עמאר: מה מופיע בשמאים?
קריאה: לא בכל משפט פלילי דרושה נוכחות הנאשם.
קריאה: בעבירות מסוימות יכול הסנגור להופיע במקומו וזה בסדר.
אבנר יורם פרידמן: אם אותו מתווך עבר עבירה, לפחות שהוא יידע מה הוא עשה.
קריאה: הוא יכול לבוא, לא שוללים את זכותו.
חמד עמאר: בדקת בשמאים?
חמד עמאר: זה אותו דבר?
הילה דוידוביץ: כן, בסעיף 25.
הילה דוידוביץ: "זכות טיעון לנקבל 14יד.
הילה דוידוביץ: בדיון בפני ועדת המשמעת תינתן לנקבל הזדמנות להשמיע טענותיו, להביא ראיות, להעיד עדים ולחקור כל עד שהתייצב לפני ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: " זה סעיף שמעגן זכות בסיסית של מי שהוגשה נגדו קובלנה, להגיב, להגיד את דבריו, להתגונן ככל שהוא ירצה ולהביא את כל האמצעים שנדרשים לשם חיזוק דבריו.
רוני חיים: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.
רוני חיים: זה מרחיב מידי, זה מרחיק לכת.
רוני חיים: זה אומר שהנקבל צריך לנהל משפט מול התובע שמביא ראיות ומעיד עדים ואחר-כך מול זה שהגיש את התלונה.
רוני חיים: זה לא יעלה על הדעת.
רוני חיים: אני עושה הקבלה למשפט הפלילי.
רוני חיים: הנאשם מתמודד מול הפרקליטות ומול התובע וגם מול המתלונן?
רוני חיים: אין דבר כזה, זה לא קיים.
הילה דוידוביץ: אני לא מבינה את מה שאתה אומר.
הילה דוידוביץ: הסעיף בסך-הכול אומר שבדיון בפני ועדת המשמעת הוא יוכל בעצם להתגונן.
רוני חיים: בסדר, אני חוזר בי מההערה.
הילה דוידוביץ: "סדרי דין 14טו.
הילה דוידוביץ: (א) השר יקבע את סדרי הדין לפני ועדת המשמעת; כל עוד לא הותקנו תקנות כאמור, או בעניין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות, תפעל הועדה בדרך הנראית לה כצודקת וכמועילה ביותר.
הילה דוידוביץ: (ב) שעה שועדת המשמעת אינה יושבת בדין תהיה הסמכות להחליט כל החלטה בעניינים שבסדרי דין נתונה ליושב ראש המותב.
איתי עצמון: זה צריך להיות יו"ר הוועדה.
הילה דוידוביץ: כן, זה צריך להיות יושב ראש הוועדה.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים שלא לאשר את הסעיף הזה.
הילה דוידוביץ: קיבלנו הערה מהיועץ המשפטי של הוועדה שאנחנו מבקשים לבחון ולכן אנחנו מבקשים להשאיר את זה לדיון הבא.
הילה דוידוביץ: "דיני ראיות 14טז.
הילה דוידוביץ: (א) ועדת המשמעת אינה כפופה לדיני הראיות, פרט לדינים בדבר ראיות חסויות, אלא במידה שהדבר נקבע בתקנות שהתקין השר.
הילה דוידוביץ: הממצאים והמסקנות בהכרעת הדין שבפסק דין סופי במשפט פלילי המרשיע את הנקבל, יראו אותם כמוכחים בהליך משמעתי נגד אותו הנקבל.
הילה דוידוביץ: " הסעיף הזה בעצם קובע שככלל ועדת המשמעת לא תהיה כפופה לדיני ראיות, למעט לעניין ראיות חסויות, אלא אם כן השר יחיל במפורש בתקנות דיני ראיות כלשהן.
הילה דוידוביץ: סעיף ב' הוא סעיף שבעצם קובע את המשקל של פסק הדין הפלילי.
הילה דוידוביץ: בגלל שבפסק דין פלילי ההכרעה היא על סמך ראיות שהוכחו מעל ספק סביר, לשם היעילות ולא לבזבז זמן על דיון מחדש, אפשר להניח שהממצאים והמסקנות שהוכחו מעל ספק סביר, לתת משמעות למשקל שלהן ולהשתמש בהם כאילו הן הוכחו בהליך המשמעתי.
איתי עצמון: אני מבקש להעיר לגבי סעיף קטן א' לגבי הסיפה שלו "אלא אם כן הדבר נקבע בתקנות שהתקין השר".
איתי עצמון: למה בדיוק הכוונה?
איתי עצמון: האם הכוונה היא שהשר יוכל לקבוע בתקנות כי חלק מדיני הראיות יחולו, או לגבי כפיפות לכל דיני הראיות?
איתי עצמון: למה בדיוק אתם מתכוונים?
איתי עצמון: מה בדיוק יהיה בתקנות?
הילה דוידוביץ: הכוונה פה היתה שהשר יכול להחיל חלק מדיני הראיות.
הילה דוידוביץ: זה לא שהוא יקבע שהכול חל - - -
איתי עצמון: אבל זה יכול להשתמע כך מכיוון שכתוב "ועדת המשמעת אינה כפופה לדיני ה ראיות פרט לדינים בדבר ראיות חסויות".
הילה דוידוביץ: אולי אפשר לכתוב "אלא באופן".
איתי עצמון: "אלא אם כן קבע השר כי יחולו חלק מדיני.
איתי עצמון: ..".
איתי עצמון: הוא יכול להגיד שהיא כפופה עכשיו לכל דיני הראיות?
הילה דוידוביץ: הכוונה היתה יותר להחיל דיני ראיות קונקרטיים, זאת אומרת, הסעיפים האלה יחולו, הדין הזה יחול, הוראות כאלה יחולו.
איתי עצמון: אני מציע שאם זאת הכוונה נכתוב את זה בצורה מפורשת מכיוון שעלול להשתמע אחרת מהנוסח.
יצחק לוי: אבל למה לשחרר אותו בכלל מדיני הראיות?
יצחק לוי: יש בזה איזה היגיון?
יצחק לוי: אם יש דיני ראיות אז אתה נותן לנחקר את כל הזכויות שלו.
מורן רוזנבלום: זאת הוראה שמקובלת גם בקרב חקיקה של בעלי מקצוע מוסדרים וגם ביחס לבתי דין מנהליים, סעיף 21 לחוק בתי הדין המנהליים.
מורן רוזנבלום: המטרה של ההוראה הזאת היא לאפשר לטריבונל השיפוטי המנהלי מידה רבה של גמישות תוך שהיא שומרת, מצד שני, על זכויותיו של הנקבל ביחס לראיות החסויות.
מורן רוזנבלום: זאת הוראה שהיא מאוד מקובלת.
קובי מיטל: תמיד לנקבל יש זכות לערער.
קובי מיטל: אז זה יהיה בבית משפט על-פי דיני ראיות.
הילה דוידוביץ: זה בלי כל קשר.
חמד עמאר: איך אתם מציעים לתקן את זה?
איתי עצמון: אני אציע: "אלא אם כן קבע השר כי יחולו דיני ראיות מסוימים".
איתי עצמון: כלומר, בעצם בתקנות הוא לא יוכל לאיין את כל הסעיף, הוא יוכל בעצם רק לקבוע כי חלק מדיני הראיות, בנוסף לדינים לגבי ראיות חסויות יחולו לעניין הזה.
חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף עם התיקון המוצע.
הילה דוידוביץ: "מותב חסר 14יז.
הילה דוידוביץ: (א) נעדר חבר ועדת המשמעת שאינו יושב ראש המותב, מישיבה, יתקיים הדיון באותה ישיבה לפני חברי הוועדה הנוכחים (להלן - מותב חסר), אם הסכימו לכך הצדדים, אלא אם כן החליט היושב ראש לדחות את הדיון.
הילה דוידוביץ: (ב) דיון שנערך במותב חסר, יימשך בפני המותב בהרכבו המלא.
הילה דוידוביץ: על אף האמור בסעיף 14כג, נחלקו הדעות במותב חסר, תכריע דעתו של יושב ראש המותב.
הילה דוידוביץ: " הכוונה פה במותב במובן של הרכב.
הילה דוידוביץ: בכל מקרה, מכיוון ששינינו את הסעיף בהתחלה, כשדיברנו על-כך שלא יהיו מותבים אלא תהיה ועדת משמעת אחת ויהיה ממלא מקום, הסעיף הזה כנראה מצריך בחינה מחדש ושינויים.
הילה דוידוביץ: אולי גם את הסעיף הזה לא נאשר כרגע.
הילה דוידוביץ: אני אקריא את 14יח אבל - - -
איתי עצמון: אין צורך להקריא.
הילה דוידוביץ: "סמכויות עזר של ועדת המשמעת 14יט.
הילה דוידוביץ: (א) לוועדת המשמעת יהיו הסמכויות הנתונות לוועדת חקירה לפי סעיפים 9 עד 11 ו-27(ב) לחוק ועדות חקירה, התשכ"ט-1968 (להלן – חוק ועדות חקירה), ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 11(ג) לחוק ועדות חקירה, בשינוי זה: בכל מקום, במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי".
הילה דוידוביץ: שעה שוועדת המשמעת אינה יושבת בדין יהיו הסמכויות הנתונות לועדת המשמעת לפי סעיף קטן (א), נתונות ליושב ראש המותב.
הילה דוידוביץ: " גם פה צריך לעשות כמה שינויים מבחינת המותב, לשנות את זה ליושב ראש ועדת המשמעת.
הילה דוידוביץ: חוק ועדות חקירה בעצם נותן כל מיני סמכויות שקשורות לחקירה: זימון להעיד, להציג מסמכים, כל מיני סעיפים די פרוצדוראליים, המצאת מסמכים בפני ועדת חקירה.
הילה דוידוביץ: אנחנו מציעים להחיל את הסעיפים הללו גם במקרה שלנו.
הילה דוידוביץ: שוב, זאת ועדה שיש לה סמכויות שיפוטיות.
הילה דוידוביץ: הסמכויות האלה נדרשות לצורך חקירה וקבלת ההכרעה.
איתי עצמון: אני מבקש להפנות את תשומת הלב לכך שבסעיף 11 לחוק ועדות חקירה, שאותו אתם מבקשים להחיל כאן, לפי אותו סעיף מוסמך יושב ראש הוועדה על דעת הוועדה להטיל על אותו אדם שהוזמן להגיע ולהעיד להטיל עליו אף שלא בפניו קנס כאמור בסעיף 42 לחוק העונשין.
איתי עצמון: השאלה האם הסכום כאן רלוונטי והאם אתם עומדים על התיקון הזה?
איתי עצמון: כלומר, שאכן באמת יהיה ניתן להטיל פה קנס?
הילה דוידוביץ: אגב, גם פה יכול להיות שהפניה היא לא הדרך הנכונה.
הילה דוידוביץ: כן, אנחנו רצינו לתת סמכויות זהות, לרבות לעניין של הקנס.
חמד עמאר: אני מציע שתבדקו את 14יט ואני לא מאשר אותו עכשיו.
איתי עצמון: גם את סעיף קטן ב', לאור השינויים שעשינו בתחילת הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הצעת חוק זכות יוצרים (תיקון- שימוש מותר בתמונות שצילמו גופים ציבוריים), התש"ע-2010, של חברי הכנסת: מאיר שטרית, זבולון אורלב, זאב בילסקי, אריה ביבי, רוברט אילטוב, אנסטסיה מיכאלי (פ/2273).
כרמל שאמה-הכהן: דיון ראשון בהצעה התקיים ב-6 בדצמבר.
לאה ורון: בעקבות הדיון הראשון שהתקיים בהצעה הפצנו נוסח לדיון שיתקיים היום.
לאה ורון: הנוסח הוא נוסח אחר מאשר היה מונח על שולחן הוועדה, ולפיכך אני מציעה לוועדה להתחיל לקרוא ולהכין את הצעת החוק מהשורה הראשונה.
מאיר שטרית: מה שהונח כאן זה לא החוק שלי.
מאיר שטרית: מה שהיא מציעה זה לא החוק שלי.
כרמל שאמה-הכהן: מי הציע?
מאיר שטרית: מישהו אחר כתב את זה, לא אני.
לאה ורון: הנוסח שאנחנו הפצנו.
מאיר שטרית: אתם לא רשאים להפיץ נוסח.
כרמל שאמה-הכהן: מי הכין את הנוסח הזה?
מאיר שטרית: הם.
מאיר שטרית: הממשלה, לפי בקשת הממשלה.
אתי בנדלר: אני אולי אסביר מה קרה כאן.
מאיר שטרית: אני רוצה להסביר, אם תיתן לי להקדים או לפתוח.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין קודם כול.
כרמל שאמה-הכהן: אתמול הממשלה - - -
מאיר שטרית: אגב, בדצמבר זה לא היה הדיון הראשון.
מאיר שטרית: החוק הזה עבר בקריאה טרומית לפני שנתיים כמעט, אפילו יותר, אתה עדיין לא היית יושב-ראש ועדת הכלכלה.
מאיר שטרית: ניסיתי להביא אותו לדיון בוועדת המדע כדי לסיים מהר.
מאיר שטרית: לצערי, ועדת הכלכלה פנתה לוועדת הכנסת ודרשה להביא אותו לדיון אצלם ולא אצלי – לא בוועדת המדע, למרות שחשבתי שזה דווקא נושא ששייך לוועדת המדע – ובסופו של דבר ועדת הכנסת, ברוב הקואליציוני, העבירה זאת לפה, לקח שנה עד שבכלל התחילו לדון בכך.
מאיר שטרית: היו עד עכשיו שני דיונים, לצערי אף אחד מהם לא היה בראשותך, האחרון היה באמצעות חבר הכנסת חמד עמאר.
מאיר שטרית: כמעט סיימנו את הדיון בפעם שעברה, רק הוא סירב להצביע, ועכשיו אנחנו חוזרים רוורס.
מאיר שטרית: בחוק המקורי שהגשנו, מטרת הצעת החוק כפי שאושרה בכנסת בקריאה הטרומית – בתמיכת הממשלה וגם בתמיכת ראש הממשלה – היתה לתת אפשרות לציבור להשתמש בתמונות ששייכות לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין מה קרה אתמול בממשלה.
מאיר שטרית: מה שקרה הוא, אתמול - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שהממשלה תגיד מה קרה בממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: מי נציג הממשלה?
נעמה דניאל: נעמה דניאל, משרד המשפטים.
מאיר שטרית: מה פתאום בכלל הלכו לממשלה?
מאיר שטרית: כנראה לא סומכים עליך כראש ועדה.
מאיר שטרית: מפחדים שמא, חלילה וחס, אתה תעז להצביע כמונו, אז הם הלכו לממשלה "לנעול" אותך, שלא תזוז.
מאיר שטרית: אני לא מבין את הממשלה, איך היא עובדת.
מאיר שטרית: הייתי ראש ועדת שרים לחקיקה, אני אומר לך – אני לא זוכר – זאת בושה, בושה למדינה שוועדת השרים לענייני חקיקה מתנהלת ככה.
מאיר שטרית: אני אומר כמי שהיה שר המשפטים ופעמיים ראש ועדת שרים לענייני חקיקה – זו פשוט בושה, אין לי מילה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: מה קרה בוועדת השרים?
נעמה דניאל: אני אקדים ואומר שאנחנו מברכים את חבר הכנסת שטרית שהביא את העניין לסדר-היום הציבורי ואנחנו בהחלט מקבלים את עקרונות הצעת החוק.
ישראל חסון: ועכשיו נוציא אותך להורג...
נעמה דניאל: אנחנו בהחלט מקבלים את עקרונות הצעת החוק, אנחנו פשוט סוברים שיש לעשות את זה ברישיונות שימוש, ואני אסביר מה היה אתמול בוועדת השרים.
כרמל שאמה-הכהן: איך זה הגיע בחזרה לוועדת השרים, תסבירי כי אני לא יודע.
נעמה דניאל: אנחנו ביקשנו להעלות את זה בחזרה לוועדת השרים.
נעמה דניאל: נכון.
נעמה דניאל: אחרי הדיון הקודם בוועדת הכלכלה קיימנו דיון פנים-ממשלתי בעניין, וראינו שיש שוני מאוד גדול בין משרדי הממשלה, שלדעתנו הוא שוני רלוונטי, בעיקר ברגישות של התמונות וברגישות של התמונות לסילוף ולשימוש מסחרי, ולכן ביקשנו לערוך את הדיון בשנית בוועדת השרים.
נעמה דניאל: ועדת השרים החליטה להתנגד להצעת החוק, בכפוף לכך שמשרדי הממשלה הרלוונטיים יוציאו רישיונות שימוש, אנחנו בעצם נהיה אחראים לוודא.
מאיר שטרית: מי שירצה תמונות, יפנה אליכם לבקש רישיון?
נעמה דניאל: לא, לא.
נעמה דניאל: הכוונה היא שרישיונות השימוש יועלו לאתר.
נעמה דניאל: הרישיונות יהיו במגבלות שכל משרד יקבע.
מאיר שטרית: מה זה רישיון שימוש?
נעמה דניאל: רישיון שימוש יועלה לאתר, הוא בעצם יחול על כל התמונות באתר, והוא יקבע שהשימוש יהיה מותר בחינם, בתנאים שיקבע כל משרד.
נעמה דניאל: יש רישיון כזה היום באתר של אוסף התצלומים הלאומי, שיצא בשיתוף אתנו ובעקבות החלטת ממשלה שהיתה בנושא, שבעצם מתיר לשימוש בחינם את כל התמונות של אוסף התצלומים הלאומי, במגבלות מצומצמות יותר מאלה שהוצעו בהצעת החוק המקורית, שהן שימוש לפרסומת מסחרית ולפעילות מפלגתית.
נעמה דניאל: כמו כן, הרישיון אוסר סילוף של התמונה, וזה חל על כל התמונות שנמצאות באתר.
נעמה דניאל: מי שרוצה לעשות שימוש שעולה על מה שמותר ברישיון, יכול לפנות ללשכת העיתונות הממשלתית והם יכולים להחליט בעניין פרטנית.
כרמל שאמה-הכהן: מה התנאים לקבלת רישיון כזה?
נעמה דניאל: להיכנס לאתר ולהוריד את התמונה.
נעמה דניאל: אם אתה עושה את השימוש שמותר לך לפי תנאי השימוש באתר, אתה לא צריך לעשות שום דבר אחר.
אתי בנדלר: חוץ מאשר לפנות במייל ולבקש, ולא יותר מ-20 תמונות.
אתי בנדלר: זה אגב, נכון להבוקר.
אתי בנדלר: בדקנו היום בבוקר.
נעמה דניאל: באתר של אוסף התצלומים הלאומי?
נעמה דניאל: אני גם בדקתי.