GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: אנחנו לא רוצים להביא לקריסה של עסק, שזה בהחלט שיקול שיילקח בחשבון, אבל מי שהפר את החוק צריך להיפגע, וזה צריך לכאוב.
אורית זוארץ: מצד שני, קנס של כמה מיליון שקלים לחברת ענק הוא כלום, הוא אפילו לא שורה במאזן.
אורית זוארץ: הוא לא מרתיע, והוא לא ישנה את ההתנהגות בפעם הבאה.
אורית זוארץ: כפל סיכון.
אורית זוארץ: אדוני, אין שום כוונה שאדם ישלם עיצום ויעמוד לדין פלילי.
אורית זוארץ: מי ששילם עיצום ואחר כך יתגלו עובדות נוספות חדשות שמאפשרות או מחייבות העמדה לדין על אותו מעשה, כמובן שסכום העיצום הכספי יוחזר לו.
אורית זוארץ: אדם לא ישלם פעמים על אותו מעשה.
אורית זוארץ: אמרו כאן – התרעת יתר, ואני רוצה להעלות את זה כשאלה דווקא כאן, בוועדת הכלכלה.
אורית זוארץ: האם מהדיונים שקיימה הוועדה בתקופתו של אדוני ולפני זה הרושם הוא שיש פה הרתעת יתר לחברות במשק מלהיות תחרותיות?
אורית זוארץ: האם זו המסקנה?
אורית זוארץ: האם זו התמונה שאנחנו רואים היום, שיש הרתעת יתר?
אורית זוארץ: שגופים מתנהגים בצורה כזו?
אורית זוארץ: או שהתמונה דווקא נוטה לכיוון השני?
אורית זוארץ: אני לא מראה מחסור באנשים שמוכנים לנהל חברות.
אורית זוארץ: אני כן רואה מחסור בתחרות.
אוריין רוזנטל: רק לגבי הסיכון הכפול שנאמר פה, שהשתנה מהתזכיר – רציתי להגיד שאנחנו, בתור משרד המשפטים חושבים שלא שזה השתנה מהתזכיר ואין סיכון כפול.
אוריין רוזנטל: יש פסיקה של בית המשפט העליון שהליכים מנהליים והליכים פליליים הם לא סיכון כפול.
אוריין רוזנטל: לפי הפסיקה ולפי מה שקורה במיסוי, לדוגמה, אפשר להטיל גם – כביכול, אם לא היה את הסעיף הממונה בכל רשות שהיא יכול להטיל גם עיצום כספי, גם להטיל אחריות פלילית, וגם להגיש כתב אישום.
אוריין רוזנטל: אנחנו להפך - אמרנו שלדעתנו, למרות שזה לא סיכון כפול, וזה לא בא לאותן תכליות, אז עדיין אנחנו לא חושבים שזה ראוי גם וגם ולכן אנחנו נחזיר את העיצום הכספי.
אוריין רוזנטל: אין פה סיכון כפול, ויש פסיקה של העליון, כבוד השופט מצא, שהליך מנהלי והליך פלילי לא מהווים סיכון כפול והטלת הסנקציה לא באה לאותה תכלית.
אורית זוארץ: הצעת חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 14) (עיצום כספי), התשע"ב-2011
אורית זוארץ: הסעיף הזה בעצם מתווה או מקנה לממונה סמכות להטיל עיצום כספי.
אורית זוארץ: כאשר מדובר ביחידים או בגופים שהמחזור שלהם לא עולה על 10 מיליון ₪ בשנה, הסכום המרבי עומד על מיליון שקלים.
אורית זוארץ: כאשר מדובר על תאגידים שהמחזור הכספי שלהם עולה על 10 מיליון שקלים, אז סכום עיצום המרבי הוא 10% ממחזור המכירות השנתי שלהם.
אורית זוארץ: עם התקרה העליונה של 30 מיליון שקלים.
אורית זוארץ: לאחר מכן ישנה רשימה- -
אתי בנדלר: לפני כן אני רוצה לחזור על הערה, שהערתי לכם כבר.
אתי בנדלר: ההנחה שלכם היא שהעיצום בשיעור של עד 10% ולא יותר מ-30
אתי בנדלר: מיליון שקלים חל רק לגבי תאגידים הוא בהתחשב בכך שאתם מניחים שרק לתאגידים יש מחזור מכירות העולה על 10 מיליון ₪, דבר שאולי מגדיר את זה נכון ברוב המקרים, אבל אם אכן הכוונה היא שבכל מקרה העיצום הזה יחול רק לגבי תאגידים, אני חושבת שראוי שהדברים ייכתבו במפורש, ולא לצאת מהנחות בעניין הזה.
אורית זוארץ: זו הכוונה ואין לנו בעיה להבהיר את זה.
אתי בנדלר: אז קודם כל יובהר שמדובר – על לא "...
אתי בנדלר: היה לאדם..." אלא – "...
אתי בנדלר: היה לתאגיד...".
אורית זוארץ: קצת התחבטנו בנוסח, עם העיקרון אין לנו בעיה.
אתי בנדלר: את הנוסח נשאיר לעת הניסוח.
אורית זוארץ: לאחר מכן יש את רשימת הפרות שבגינן ניתן להטיל את העיצום.
אורית זוארץ: בסעיף ב' יש - - לעניין הפרה של הוראות סעיף 46(ב) לחוק שמדבר על החובה למסור מסמכים וידיעות לממונה.