GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סגל: אני חושב שזה לא שלנו.
שי ברס: שלנו, שלנו.
רוברט טיבייב: יותר מזה, אני אומר לך, ישראל כץ הבטיח.
שי ברס: אנחנו מתכננים בצומת תאורה.
חנא סוייד: זה מה שהוא אמר.
שי ברס: מתכננים שם תאורה וזה יהיה השנה.
רוברט טיבייב: רק עכשיו מתכננים?
רוברט טיבייב: התאורה תהיה השנה?
שי ברס: תראה, לא מספיק, תראה כמה פרויקטים אנחנו עובדים.
שי ברס: תנו לנו צל"ש קצת, משהו, מילה טובה.
רוברט טיבייב: תגיד לי, התאורה תהיה השנה או רק התכנון?
שי ברס: כן, כן, השנה.
רוברט טיבייב: התאורה תהיה השנה.
שי ברס: כן, כן, הביצוע.
רוברט טיבייב: בואו נסכם.
ראיק סאלם: סליחה, לגבי 65, גם כן במע"צ מקדמים תכנון לכל האורך למפרדנים בכל הצמתים.
ראיק סאלם: עכשיו, בתכנית החומש ---
שי ברס: אמרתי את זה, אמרתי.
ראיק סאלם: בתכנית החומש של החברה הלאומית לדרכים מתוקצב צומת אום אל פאחם.
רוברט טיבייב: שי, לגבי הצומת הזה, לגבי תאורה, אני יכול לקבל את זה בכתב בבקשה?
ראיק סאלם: בינתיים עובדים על זה כמו שאיתן אמר, בתכנון.
ראיק סאלם: התכנון יגמר לקראת סוף השנה ואז זה ייצא למכרז, כי יש תקציב מיועד.
עפו אגבאריה: אתה מתכוון לכניסה הדרומית, איפה שמי עמי.
ראיק סאלם: לא, כניסה לאום אל פאחם, הכניסה הראשית, נכון איתן?
סגל: לא, לא.
סגל: מי עמי זה משרת את אום אל פאחם גם כן.
עפו אגבאריה: אז זה בדיוק מה שאני אומר.
עפו אגבאריה: כנראה אתה מתכוון לכניסה הדרומית שזה גם אום אל פאחם וגם מי עמי.
סגל: מהכניסה של אום אל פאחם, שמשם ייכנסו.
ראיק סאלם: לא, אבל את הכניסה הראשית גם מקדמים להפרדה.
רוברט טיבייב: אוקי, מי אדוני לפרוטוקול?
צדוק זהוראי: שמי צדוק זהוראי, ראש מועצה מקומית אלקנה.
צדוק זהוראי: רציתי להתייחס במסגרת פרויקט האחזקה לגבי כביש 505, שהוא כביש חוצה יישובים – שערי תקווה, אלקנה, עץ אפרים ואני הבנתי שלאחרונה היו כמה פניות לשרים, לשר האוצר ולשר התחבורה, ולאחרונה גם הבנתי שהיה גם דיון מבחינת גורמי אחריות והדרישה היא להחזיר את זה לאחריות של החברה הלאומית לדרכים, ככביש חוצה יישובים, בדיוק בדומה לכביש 446 שחוצה את קריית ספר.
צדוק זהוראי: כי בסך הכל אין ליישוב יכולת לתחזק כבישים שהם מהסוג הזה ---
שי ברס: לא היית בדיון של הכבישים?
צדוק זהוראי: לא הייתי בדיון, אבל יש לי דיון מחר אצל נמרוד ספיר ---
רוברט טיבייב: ממש תשובה קצרה.
ראיק סאלם: בשתי שורות אני אענה לך ואני אתן לך תשובה שתספק אותך לפי דעתי.
ראיק סאלם: אנחנו כיום עושים עבודה של עדכון של כל גבולות האחריות של הכבישים, מה שנקרא בזמנו שהיו הרבה כבישים ללא אבא, שאף אחד לא טיפל בהם, אנחנו עושים סדר, מעבירים את רוב הכבישים האלה לאחריות החברה הלאומית לדרכים, וגם יש חלק מהכבישים האלה כיום שנמצאים באחריות החברה הלאומית לדרכים, שחוצים יישובים שמזמן מזמן הם מתפקדים ככבישים עירוניים שיש בהם הרבה כניסות, הרבה מסחר, הרבה חניות משני הצדדים.
ראיק סאלם: אנחנו כבישים כאלה, שהם לא הרבה, מעבירים לאחריות הרשויות, אבל מתקצבים את האחזקה של הכבישים האלה מתוך תקציב משרד התחבורה.
ראיק סאלם: אז מעבירים את הכבישים האלה ביחד עם תקציבים לרשויות, כדי שיתחזקו בעצמם את הכבישים האלה.
צדוק זהוראי: זאת אומרת יהיה לזה ---
ראיק סאלם: הכביש הזה עוד לא הוחלט, אנחנו בודקים את זה, יכול להיות שזה עובר, יכול להיות שלא.
עפו אגבאריה: אז בדיוק הייתה לנו בעיה עם כביש כזה, למשל הכביש שמעין איבריהם, מאום אל פאחם למועוויה.
עפו אגבאריה: אז למי שייך הכביש הזה?
עפו אגבאריה: גם כן אין לו אבא.
עפו אגבאריה: אין מועצה שם.
ראיק סאלם: כן, אז אנחנו כבישים כאלה, כל הכבישים, אין מושג כזה כבישים ללא אבא.
עפו אגבאריה: אתה יודע מה, גם כביש מי עמי.
עפו אגבאריה: למה כביש מי עמי לא היה לו גם כן אבא?
עפו אגבאריה: שהיו צריכים בשביל לעשות קצת שיפוצים שם, תקציב ממשרד ראש הממשלה נדמה לי, נכון?
ראיק סאלם: כן, אתה צודק.
עפו אגבאריה: זה עוד אני ביקשתי בזמנו של המנכ"ל אלכס.
ראיק סאלם: זה נעשה במסגרת ---
צדוק זהוראי: אם אפשר עוד להתייחס במילה.
צדוק זהוראי: היות והכביש הזה ---
רוברט טיבייב: אז מה עם הכביש הזה?
ראיק סאלם: רק לתת לו תשובה – כל הכבישים האלה נבדקים במסגרת העבודה שיש לה קריטריונים ברורים.
ראיק סאלם: כבישים כאלה אני מניח שהם עוברים לאחריות החברה, אבל זה נבדק בהתאם לקריטריונים.
ראיק סאלם: תוך חודשיים-שלושה העבודה תיגמר, אחר כך אנחנו נעביר את המפות שאנחנו עושים לכל הרשויות שייתנו את התגובות, אם יש להם הערות, תוספות ---
שי ברס: עושים את זה.
שי ברס: אנחנו ראינו ---
עפו אגבאריה: אנחנו פנינו אליכם בכתב לגבי מועוויה ועוד לא קיבלנו תגובה.
ראיק סאלם: אני אשמח לתת לכם תשובה.
ראיק סאלם: אני אכתוב לכם.
עפו אגבאריה: אז אתה מניח שתוך חודש-חודשיים תהיה לנו תשובה?
ראיק סאלם: אני אתן לך תשובה, כן.
צדוק זהוראי: הייתי רוצה רק להתייחס בגלל רמת הסיכון הגבוהה מאד של הכביש והבנייה המאסיבית שם, והוא לא עומד בשום סטנדרט בטיחותי.
צדוק זהוראי: לאור הבנייה בעץ אפרים ובשכונה הצפונית שם באלקנה, עם פניות כאלה מסוכנות, ללא מעגלי תנועה, בשיפועים כאלה, זה ממש מסוכן וצריך להחזיר את זה לאחריות של החברה הלאומית לדרכים.
ראיק סאלם: צריך להפריד.
ראיק סאלם: זה עוד לא עבר למע"צ כדי להחזיר אותו.
ראיק סאלם: עדיין הנושא בבדיקה.
ראיק סאלם: העבודה תיגמר תוך חודשיים-שלושה.
ראיק סאלם: יכול להיות שכן, יכול להיות שלא.
ראיק סאלם: אני אבדוק את הנושא ואשמח לקבל את הפרטים שלך כדי לתת לך תשובה מפורטת בנדון.
ראיק סאלם: אם זה עובר אליכם – זה עובר לאחריות שלכם ואתם תקבלו תקציב לאחזקה ואתם תתחזקו.
ראיק סאלם: אבל זה לא אומר שמשרד התחבורה לא ישקיע בפרויקטי פיתוח.
ראיק סאלם: יש לכם את המנגנון שלכם.
ראיק סאלם: אם יש לך בעיה באיזה צומת, באיזה קטע דרך, יש לכם את המנגנון של ביצוע הפרויקטים בתחום הרשויות, תעביר בקשה, נבדוק את זה ואם זה מוצדק – אנחנו נבצע.
עפו אגבאריה: רוברט, כמה אמרת שאחוז הערבים בתאונות דרכים?
עפו אגבאריה: הוא גדול, נכון?
עפו אגבאריה: אז בטוח יש חלק מזה בתשתיות.
עפו אגבאריה: אני לא רוצה להגיד החלק הגדול, אולי החלק הקטן, אבל יש חלק.
עפו אגבאריה: בגלל זה אני הבאתי את כמה המקרים האלה, שאולי אנחנו יכולים, אולי קצת להוריד.
רוברט טיבייב: אם שמת לב, כבוד חבר הכנסת עפו אגבאריה, אתה רואה שבכל הדיונים שלי, בכל ועדות המשנה אני מנסה להביא לאותו קו, כי זה באמת נושא חשוב, דרך אגב, לא רק במגזר, כי במגזר במיוחד, כי רואים ---
עפו אגבאריה: אני ראיתי שאתה הבאת גם את הנתונים, לא, זה בסדר.
רוברט טיבייב: אז אנחנו נסכם.
רוברט טיבייב: קודם כל מברכים את מע"צ ואת משרד התחבורה על העבודה המבורכת שבאמת עושים.
רוברט טיבייב: לא נתייחס לנושא של שלטים, זה לא לפרוטוקול, דיברנו על זה.
רוברט טיבייב: אבל כנראה שאנחנו צריכים קצת לתת, קצת לתגבר ויש לנו המון המון בעיות.
רוברט טיבייב: וחברים שלי פה התייחסו לזה, ותודה, באמת תודה מיוחדת ללאה ורון, שמהבוקר היא פה בוועדה, וזה לא כל כך פשוט.
רוברט טיבייב: לנו זה קשה כי ישבנו לא ועדה אחת פה והיא צריכה לנהל את הוועדה.
רוברט טיבייב: לאה, תודה.
רוברט טיבייב: וכמו שאומרים – נשתף פעולה.
רוברט טיבייב: תודה, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום חשיפת כרטיסי אשראי ישראליים על-ידי האקרים זרים.
כרמל שאמה-הכהן: אזרחי מדינת ישראל למודים ומכוח המציאות מתרגלים להתמודד עם האיומים הביטחוניים, הפיזיים, בין אם זה פיגועי טרור או איומים שנמצאים בגבולות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל בשבוע האחרון הופיע איום וירטואלי שנע על גבי רשת האינטרנט, ולפי הפרסומים עומד מאחוריו פשוט צעיר סעודי - -
דני דנון: עומאר.
לאה ורון: שחי במקסיקו.
כרמל שאמה-הכהן: שחי במקסיקו – זה נפלאות הכפר הגלובלי.
כרמל שאמה-הכהן: השאלות שהכנסת צריכה לשאול הן מזוויות שונות, ואני גם יודע שיהיו דיונים בוועדות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ועדת כלכלה שאחראית על תחום הצרכנות במדינת ישראל ועל פעילות תקינה של הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: הרי אם אנשים לא ירגישו בטוח למסור את פרטי אמצעי התשלום שלהם באינטרנט גם הכלכלה הישראלית תיפגע.
כרמל שאמה-הכהן: ואם כאלה, מאות אלפים שעושים את זה מדי יום שמוסרים את פרטי האשראי שלהם או פרטים אישיים אחרים ומאמינים שמוסרים את זה למקום בטוח שבו הנתונים מטופלים אחר כך בצורה מקצועית, ומגלים אחרי זה שהנתונים מסתובבים באוויר, בכל העולם – יוצאים מישראל וחוזרים לישראל, ואנשים מנסים להפיק מזה רווח כלכלי כזה או אחר – זה מצב לא ראוי.
כרמל שאמה-הכהן: מן הנכון שיהיה פיקוח ותהיה רגולציה שחברה שבוחרת ומזמינה צרכנים למסור לה את הפרטים האלה תדע גם איך לטפל ולשמור עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: לכן רצינו לשמוע מהם ממדי התופעה; מי אחרי במקרה של כשלים, מי אמור לפצות?
כרמל שאמה-הכהן: לקוחות לא עשו שום דבר רע – פשוט קנו משהו באינטרנט, מסרו את הפרטים, ומישהו שהיה צריך לשמור על זה כמו שצריך, כנראה, לא שמר על זה כמו שצריך במידה הראויה והמספקת.
כרמל שאמה-הכהן: על מי נופל הנזק במקרה הזה?
כרמל שאמה-הכהן: שנית, לדעת מה עושה המדינה – היום זה רק צעיר סעודי – יכול להיות שמחר ארגון טרור יפעל בצורה הזאת או מדינה עוינת, והנזק עלול להיות פי כמה וכמה.
כרמל שאמה-הכהן: כיצד אנחנו נערכים למצב הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באמת מסתכלים בסוף ומנסים להתנקז לזווית הכלכלית של העניין, פחות הביטחונית והלאומית, אלא כלכלית צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: זאת זווית הראייה של ועדת הכלכלה בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת דנון יפתח את הדיון אחרי, ומי שרוצה לדבר מטעם האורחים מוזמן לבקש רשות דיבור ממנהלת הוועדה.
דני דנון: אני מברך על עצם קיום הדיון בוועדת הכלכלה.
דני דנון: כיושב ראש ועדת משנה לבנקאות ועסקים קטנים הנושא קשור לוועדת כלכלה, ואני רוצה לבקש מאדוני היושב ראש להתייחס בדיון לנושא חברות האשראי שרובן נמצאות פה – עם מי הן מתקשרות.
דני דנון: כי בפריצה שנעשתה נגנבו נתונים רבים מעבר לכרטיסי האשראי: אימיילים, כתובות – נתונים רבים מאוד.
דני דנון: למיטב ידיעתי, חברות האשראי מתקשרות היום עם כל בעל עסק שרוצה.
דני דנון: אין שום רגולציה שמחייבת אותו על תנאי סף לגבי איכות האתר או אבטחת המידע באתר.
דני דנון: לכן אנחנו צריכים לשקול, אם לא נקבל תשובות מספקות היום, רגולציה כדי שחברות האשראי יצרכו לעשות בדיקת נאותות כזאת או אחרת או לקבוע תקן כדי להגיד עם איזה אתרים ניתן להתקשר או לא.
דני דנון: אם ל, בעצם החברות אומרות שהן לא שולטות – זה נלקח מאתרים של קופונים או אחרים; אבל החברות הן אלה ששולטות בשוק, ולכן אנחנו צריכים לצאת מפה עם אמירה של התחלת מחשבה על רגולציה, עם מי החברות הגדולות מתקשרות.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו מחברת כרטיסי האשראי נמצא?
קריאות: כל החברות נמצאות פה.
כרמל שאמה-הכהן: ישראכרט, איפה?
כרמל שאמה-הכהן: פשוט ביקרתי במחלקת אבטחת המידע והביטחון שלכם לפני כשנה, והאמת היא שהתרשמתי שהפעילות שם היא באמת מקצועית ומעמיקה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתם מתייחסים לסוגיה הזאת?
כרמל שאמה-הכהן: האם יש סינון של ספקים שאתם מתקשרים איתם?
כרמל שאמה-הכהן: לא רק מהזוויות האחרות שאתם בודקים, של הונאה ודברים כאלה, אלא כיצד המידע נאגר ונשמר אצלם?
כרמל שאמה-הכהן: והנקודות האחרות שהתייחס אליהם דנון.
אמיר קושילביץ: שמי אמיר קושילביץ, אני סמנכ"ל ניהול סיכונים בישראכרט.
אמיר קושילביץ: אני אכוון בתשובה לפתיחה של הדברים שלך – דיברת בעיקר על הצד הכלכלי והצרכני שמטריד את הוועדה הזאת, ומן הסתם גם אנחנו רוצים בחיי היום-יום, מצד אחד לאפשר חיי מסחר וכלכלה תקינים, ומצד אחד למזער את הפגיעה בלקוחות ככל האפשר.
אמיר קושילביץ: אנחנו בראש ובראשונה מקיימיים מערך מאוד צפוף, הדוק, מערך שפועל 24 שעות ביממה כל השנה, לנטר רמאויות מהסוג הזה בכרטיסי אשראי.
אמיר קושילביץ: אתה היית בביקור, וראית דברים שאנחנו עושים.
אמיר קושילביץ: אני מניח שגם חברות אחרות עושות בצורה דומה.
אמיר קושילביץ: אנחנו קוראים לזה "חדר אן-ליין" שיושב כל היום ומנטר.
אמיר קושילביץ: הנקודה הראשונה שחשוב מאוד לומר, למי שלא יודע, שהצרכנים בהיבט של נזק כספי מבוטחים לחלוטין.
קריאה: לגמרי?
אמיר קושילביץ: לחלוטין.
אמיר קושילביץ: כל לקוח שיש לו איזשהו שימוש לרעה בכרטיס ויפנה אלינו, כמובן, אחרי שנבדוק ונוודא שאכן היה שימוש לרעה בכרטיסו - -
לאה ורון: מהסכום הראשון.
לאה ורון: מההוצאה הראשונה.
אמיר קושילביץ: כל לקוח שיפנה על כל פנייה – שלום, קוראים לי הגברת כהן, אני רואה 10 שקלים בכרטיס שלי שאני לא יודעת מהם – היא תצהיר על העובדה שזה לא שלה ותקבל את הכסף באופן מידי.
אמיר קושילביץ: זה אחת מנקודות החוזק של השימוש בכרטיסי אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: גם לרכישות בארץ וגם בחו"ל.
אמיר קושילביץ: רכישות בארץ, רכישות בחו"ל, רכישות בחנות, באתר אינטרנט – כל רכישה מסוג שהיא.
אמיר קושילביץ: אנחנו כמובן נבצע בדיקה כזאת או אחרת, אבל התשובה היא כן – הלקוחות מבוטחים.
אמיר קושילביץ: אני גם אומר עוד משפט בהקשר הזה: ברוב המקרים אנחנו מספרים ללקוחות שנעשה שימוש בכרטיס שלהם, ולא הלקוחות לנו.
אמיר קושילביץ: כי המערכות שלנו הרבה פעמים מאפשרים לנו לראות את זה הרבה לפני שהסטייטמנט הגיע אליו, שלא לומר שלא כל הלקוחות מסתכלים על הסטייטמנט – אבל אנחנו מתקשרים ואומרים, שים לב – אתה נמצא כרגע בהונגריה ואתה עושה משהו?
אמיר קושילביץ: הלקוח אומר, לא, אני לא נמצא – אנחנו מודיעים לו על חסימה מיידית.
אמיר קושילביץ: יש לנו יכולות טכנולוגיות מאוד גבוהות, גם מהיכרות עם מה שקורה בעולם, לחסום ולנטר ברמה מאוד מהירה.
אמיר קושילביץ: גם באירוע הנוכחי, ולמעשה בשני המיני-אירועים שהרכיבו את השבוע האחרון, היכולת שלנו לחסום את הכרטיסים ולעצור מיידית כל אפשרות של נזק הייתה מאוד גבוהה, עשינו את זה באופן כמעט מידי.
אמיר קושילביץ: באירוע הראשון זה לקח משהו כמו פחות משעה, ובאירוע השני תוך עשר דקות מרגע שהייתה בידינו הרשימה כל הכרטיסים כבר היו חסומים.
אמיר קושילביץ: כלומר חשוב לומר שבאירוע הזה נזק כספי למעשה לא היה.
אמיר קושילביץ: גם אחרי האירוע ראינו שהיו באופן יחסי מעט מאוד ניסיונות לשימוש.
אמיר קושילביץ: כמובן, ניטרנו אותם וראינו אותם.
אמיר קושילביץ: הניסיונות היו בעיקר מכאלה שראו את הקובץ מצד שלישי, ואמרו, הנה הזדמנות, בואו ננסה להשתמש.
אמיר קושילביץ: אבל כמובן, לא הצליחו.
דני דנון: כמה מקרים כאלה היו?
דני דנון: אני מכיר מקרה אחד של הבחור מטבריה.
אמיר קושילביץ: נכון, בחברה עמיתה שלנו.
אמיר קושילביץ: אנחנו ראינו סדר גודל של כמה עשרות ניסיונות לשימוש שבמונחים שלנו זה ממש אפסי.
אמיר קושילביץ: גם בכמה עשרות, אני לא יודע את המספרים המדויקים, אני בטוח שחלק מהם ניסיונות אמיתיים של לקוחות אמיתיים שעדיין ניסו.
אמיר קושילביץ: אבל ממש ניסיונות מינוריים שנחסמו.
אמיר קושילביץ: דיברתי על יכולת הניטור, דיברתי על יכולת חסימה.
אמיר קושילביץ: כמובן, יש לנו יכולת בקצב מהיר יחסית להנפיק ללקוח כרטיס חדש, לתת לו את הכרטיס.
אמיר קושילביץ: מעבר לזה, ברמת הצרכן, יש שירותים נוספים, שירותי ערך מוסף.
אמיר קושילביץ: החל משירותי SMS שאנחנו מציעים ללקוחות על כל קנייה, ואז הלקוח יכול לראות אם בוצעה קנייה שהיא לא שלו – הוא יכול לפנות אלינו; שירותים של קנייה בטוחה בכרטיסי web למיניהם; לישראכרט יש כרטיס שנקרא ישראכרט web, כרטיס לא מזוהה, מעין כרטיס וירטואלי שאינו מקושר לחשבון הבנק.
אמיר קושילביץ: אני מניח שלחברות האחרות יש מוצרים דומים, ואפשר דרך הכרטיס הזה.
אמיר קושילביץ: כלומר המסר שלנו לצרכנים הוא שהקניות האלה הן קניות בטוחות שלא יכולות לגרום לנזק וגם אם קורה משהו אנחנו עומדים מאחוריהם בצורה מלאה.
כרמל שאמה-הכהן: האם עומאר הוא הראשון והחלוץ או שהיו מקרים דומים בעבר שפשוט לא קיבלו פרסום או יותר קטנים בהיקפם של אנשים שחדרו לתוך מאגרי המידע של עסקים ושלפו נתונים של כרטיסי אשראי?
אמיר קושילביץ: זה לא המקרה הראשון, זה כנראה לא החלוץ.
אמיר קושילביץ: בהיקף הזה אני לא זוכר מקרה כזה.
אמיר קושילביץ: בעולם, דרך אגב, אירוע בהיקף הזה נחשב אירוע די מינורי.
אמיר קושילביץ: בעולם אנחנו מכירים אירועים בהיקף של עשרות מיליונים.
אמיר קושילביץ: אולי אתם זוכרים, לפני כמה חודשים היה אירוע גדול של חברת "סוני".
אמיר קושילביץ: אבל אלה לא אירועים נדירים.
אמיר קושילביץ: היינו גם בקשר צמוד מאוד עם חברות האשראי הבינלאומיות: מאסטרכרד, ויזה העולמית, "אמריקן אקספרס".
אמיר קושילביץ: יש לנו מערך שלם של דיווחים מולם, וגם שם אנחנו יודעים שהאירוע הזה הוא אירוע יחסית גדול במונחים ישראליים – במונחים גלובליים הוא אירוע יחסית קטן.
אמיר קושילביץ: אנשים כדוגמת עומאר שעושים את זה פעם ב-, so called, כמובן, קיימים.
אמיר קושילביץ: אני גם לא חושב שהאירוע הספציפי הזה לא היה בכלל אירוע כלכלי.
אמיר קושילביץ: זאת אומרת הוא לא עשה את זה למטרת גניבה.
אמיר קושילביץ: כמו שאנחנו מפרשים את האירוע היה פה ניסיון להביך את מדינת ישראל.
אמיר קושילביץ: אבל כמו שאמרתי – אם הוא היה כל כך רוצה לגרום נזק כלכלי הוא היה שומר את הרשימות לעצמו ולא מפרסם אותן באינטרנט.
כרמל שאמה-הכהן: זה האירוע הגדול ביותר שחווינו בתחום הזה?
אמיר קושילביץ: אני לא מכיר אירוע אחד המוני בסדר הגודל הזה.
אמיר קושילביץ: ההיסטוריה שלי לא מאוד ארוכה אחורה, אבל התשובה היא כן.
אמיר קושילביץ: זה אירוע יוצא דופן בגודלו יחסית.
כרמל שאמה-הכהן: גיל טופז, בבקשה.
גיל טופז: אני סמנכ"ל סיכונים בכ.א.ל.
גיל טופז: מבחינתנו האירוע הוא של דליפת מידע ולא אירוע של כרטיסי אשראי.
גיל טופז: כמו שאמר אמיר מרגע שהדבר הזה פורסם – שעה אחר כך כבר לא היה אף כרטיס אשראי רלוונטי ברשת.
גיל טופז: מה שכן נשאר שם זה תעודות זהות של מאות אלפי אזרחים.
גיל טופז: היו שם 400 אלף רשומות בקובץ, ומתוכם, כמו שראינו בעיתון – 15-14 אלף כרטיסי אשראי, ושאר הרשומות הכילו מידע.
גיל טופז: אני ראיתי את המידע הזה בעיניים – היו שם המון כתובות אימיילים, שמות, תעודות זהות, סיסמאות – דברים שאם מישהו היה רוצה להנפיק דרכון עם תעודת הזהות, כתובת האימייל והתמונות שיש שם הוא יודע להנפיק דרכון ישראלי – פה נראה הרבה כאלה.
גיל טופז: מהיבט חברות כרטיסי האשראי אנחנו כבר עובדים באבטחת מידע הרבה מאוד זמן, זה חלק מהותי מהעסק שלנו.
גיל טופז: אני יכול להגיד שמספטמבר שנה שעברה, מי שלא עומד בתקן מינימלי עם אתר אינטרנט – לא מגיע אלינו.
גיל טופז: אבל הנקודה, אם אתם באמת רוצים להתייחס לזה – אתם חייבים להסתכל על האתרים שקיימים במדינת ישראל - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל מה היה קורה אם עומאר לא היה מפרסם את הרשימה?
כרמל שאמה-הכהן: אם לעומאר היו מניעים אחרים, לא להביך את מדינת ישראל, אלא לעשות רווח כספי בדרך של הונאה.
כרמל שאמה-הכהן: הקלות שבה אפשר לשלוף את הנתונים האלה היא הדבר שמטריד אותנו.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו מתמודדים?
גיל טופז: התופעה הזאת היא לחלוטין רגילה בעולם כרטיסי האשראי.
גיל טופז: המקרים האלה מתרחשים כדבר סטנדרטי, יומיומי.
גיל טופז: ברחבי העולם כל הזמן נפרצים אתרים, ה-FBI מעורב בזה.
גיל טופז: בוועידה לפני שנתיים בברצלונה דובר על חשיפה של רשת רוסית שהיו בידיה מיליוני כרטיסי אשראי תקפים, לא כמו אצלנו, 14 אלף כרטיסים בודדים, אלא באמת הרבה.
גיל טופז: חשוב להבין שהרשויות בעולם מתמודדות עם זה ברמת הרשות האוכפת ולא משאירות לחברות המסחריות להתמודד.
גיל טופז: כמו שאמרתי, ראינו הרצאות של נציגי ה-FBI, נציגי האינטרפול.
גיל טופז: יש רשות אירופית שהוקמה כדי להילחם בתופעה הזאת כי היא חוצה גבולות.
גיל טופז: אתם רואים שיש מישהו שישב במקסיקו או בכל מקום מחוץ למדינת ישראל, ופרץ אלינו- ושוב, לא היה לו אינטרס ספציפי דווקא נגד ישראל, אבל הפושע הממוצע, לא מעניין אותו באמת מי בעל הכרטיס – הוא מעוניין להשיג כרטיס.
גיל טופז: בואו נזכור שבארץ יש עשרות אלפי אתרים שכשאנחנו מסתכלים כמה אתרים באמת סולקים עובדים עם חברות כרטיסי האשראי אנחנו מדברים על אלפים בודדים – פחות מעשרת אלפים, זה בטוח.
גיל טופז: בוודאות יש עשרות אלפי אתרים אחרים שמכילים הרבה מידע רגיש.
גיל טופז: לצורך העניין אתר One ששם התפרסם הכול הוא לא סולק ויש שם עשרות אלפי רשומות.
כרמל שאמה-הכהן: רמת האבטחה שאתם דורשים מעסקים שאתם מתקשרים איתם, זהה לפחות במינימום למקובל בארצות הברית או באירופה?
גיל טופז: הסטנדרט שאנחנו עובדים לפיו נקרא PCI; זה סטנדרט שחיברו אותו חברות כרטיסי האשראי, והוא סטנדרט שמחילים על כל הסולקים בעולם.
כרמל שאמה-הכהן: יש מקומות אחרים בעולם שמחילים רמת אבטחה גבוהה יותר?
גיל טופז: אני לא מכיר את כל העולם.
גיל טופז: אני יכול להגיד שלמיטב ידיעתי, התקן הזה מחמיר.
גיל טופז: אני בספק אם מישהו מוסיף עליו.
גיל טופז: גם התקן הזה די קשה ליישום.
גיל טופז: אנחנו עובדים כבר כמה שנים בארץ כדי לנסות להחיל אותו.
גיל טופז: זה עובד קשה - -
כרמל שאמה-הכהן: אז עומאר פיצח את ה-PCI או איפה שהוא נגע לא היה PCI?
גיל טופז: לא היה שם.
דני דנון: באנגליה אני יודע שהחוק יותר מחמיר.
דני דנון: זה לא הסדרה עצמית כמו פה שאתם עושים מה שאתם רוצים, אלא שהחוק מחייב סטנדרטים מסוימים.
גיל טופז: אני לא בקי בחוק האנגלי, אבל למיטב ידיעתי, וזה מה שאני קיבלתי מחברת ויזה, זה שבאנגליה החוק מחייב כל אחד להחיל אבטחת מידע על מאגר מידע שהוא שומר, ואם הוא מאמץ את תקן ה-PCI שחברות כרטיסי האשראי פרסמו, חזקה שהוא עומד באבטחה.
כרמל שאמה-הכהן: למה המקום שנפרץ לא היה מאובטח ברמת PCI?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים לומר?
קריאה: כי אין רגולציה.
כרמל שאמה-הכהן: האם חברות כרטיסי האשראי דורשות מינימום PCI, כן או לא?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא ברור לי כרגע.
גיל טופז: התשובה היא כן, אבל חשוב לומר - -
דני דנון: אתם דורשים מעצמכם, לא ממי שאתם עובדיים איתו.
גיל טופז: אנחנו דורשים גם מבתי העסק.
גיל טופז: יש לנו אנשים שעובדים בזה כבר הרבה מאוד זמן, כולל מתן ייעוץ לבתי העסק.
גיל טופז: חשוב לומר שלא תמיד טריוויאלי בשביל בית העסק להבין את הדרישה שלנו.
גיל טופז: הדרישה היא דרישה טכנולוגית.
גיל טופז: לא כל בתי העסק- -
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם זאת המלצה או דרישה.
כרמל שאמה-הכהן: אם זאת המלצה בית העסק יכול להבין או לא להבין; אם זאת דרישה אין לו ברירה, אלא להבין.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה באיזו רמה הנורמה הזאת נתפסת על ידכם.
גיל טופז: אנחנו מנסים להבהיר להם שזאת דרישה.
גיל טופז: הייתי אומר שזאת מלחמה בלתי פוסקת במגרש הזה.
גיל טופז: זה לא טריוויאלי, ואנחנו לא יכולים ביום בהיר אחד להחליט שכל האתרים במדינת ישראל, שזה כמעט המצב – מנותקים כי הם לא עובדים עם PCI.
כרמל שאמה-הכהן: מה העלות של עסק בינוני שמתעסק בתחום הזה לעבור לרמת אבטחה של PCI?
גיל טופז: בעסקים קטנים עד בינוניים אנחנו מדברים על אלפי שקלים – לא משהו גרנדיוזי; לעסקים מורכבים יותר זה יכול להיות גם עשרות אלפי שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר כדי לחסום אפשרויות של עומאר נוסף צריך אולי חקיקה שתחייב את הנורמה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: חברת כרטיסי אשראי לא תתקשר עם בית עסק, אלא אם הוא נוקט אבטחה מינימלית של PCI.
כרמל שאמה-הכהן: כי זאת לא הוצאה בשמים.
גיל טופז: שוב, אתר One לא סולק איתנו.
גיל טופז: זה לא היה עוזר לך החקיקה הזאת - -
כרמל שאמה-הכהן: עם מי הוא סולק?
גיל טופז: הוא לא סולק, הוא לא מקבל כרטיסי אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: מאיפה היו לו הפרטים האלה?
גיל טופז: אתה רואה שהיה לו.
ישי ורטהיימר: סליחה, טור כרטיסי האשראי בקובץ היה מפוברק.
ישי ורטהיימר: קובץ של 400 אלף שורות – אנחנו פתחנו אותו - -
לאה ורון: סליחה, רק תציג את עצמך.
ישי ורטהיימר: ישי, מנהל סיכוני הונאה בכ.א.ל.
ישי ורטהיימר: התקשורת רצה, והסיפור התפוצץ בגלל מאות אלפי שורות מקובץ שהיה שייך ל-One.
ישי ורטהיימר: כרטיסי אשראי שהיו בקובץ הזה – בכל שורה היו כרטיסי אשראי, שכולם היו מפוברקים.
ישי ורטהיימר: למעשה, אותו האקר שם שם כרטיסי אשראי מזויפים כדי להפחיד את הציבור.
ישי ורטהיימר: בקבצים האחרים היו כרטיסי אשראי אמיתיים.
כרמל שאמה-הכהן: איזה קבצים?
ישי ורטהיימר: היו כמה קבצים - -
כרמל שאמה-הכהן: מאין הוא השיג אותם?
ישי ורטהיימר: היו קבצים מאתרי מסחר אלקטרוני שבהם היו אכן כרטיסי אשראי – אלה שנחסמו מיד ולא נגרם מהם נזק.
כרמל שאמה-הכהן: איזה אתרים נפרצו?
ישי ורטהיימר: אנחנו לא סולקים, אז קשה לנו לומר, אבל לפי מה שפורסם מדובר באתרי קופונים.
ישי ורטהיימר: אבל החברה שסולקת צריכה להתייחס, ולא אנחנו.
כרמל שאמה-הכהן: מי מתקשר עם אתרי הקופונים האלה?
כרמל שאמה-הכהן: ישראכרט, כ.א.ל- -
ישי ורטהיימר: מתקשרות חברות כרטיסי האשראי.
ישי ורטהיימר: חשוב לומר שהנזק לפרטיות הגדול היה מאות אלפי רשומות.
ישי ורטהיימר: השאלה ששאלת – האם אנחנו יכולים לדרוש אבטחת מידע מאתר האינטרנט?
ישי ורטהיימר: פה מדובר באתרים שאין להם קשר איתנו, והם לא סולקים איתנו - -
כרמל שאמה-הכהן: לאתרי הקופונים יש קשר איתכם?
ישי ורטהיימר: לאתרי קופונים, כן.
ישי ורטהיימר: אני אומר שוב, מתוך 400 אלף רשומות מאות אלפי רשומות לא היו קשורות לכרטיסי אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: אם עומאר מזייף פרטי כרטיסי אשראי זה לא מעניין אותנו בכלל - -
ישי ורטהיימר: מעניין מאוד אותנו.
קריאה: אבל הוא לא זייף את תעודות הזהות שם, והוא לא זייף את האימיילים שם - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אימיילים ותעודות זהות הוא גנב מ-One?
ישי ורטהיימר: הוא גנב אי מיילים, והוא גנב סיסמאות.
ישי ורטהיימר: יש שם מאות עובדי ממשלה ועשרות עובדי תעשיות ביטחוניות על הסיסמה שלהם, האימייל והפרטים שלהם בבית והטלפון שלהם, ואין לזה קשר לכרטיסי אשראי.
ישי ורטהיימר: יש פה פרשת כרטיסי אשראי – אנחנו טיפלנו בה מהר, והנזק הכלכלי הוא אפס; הנזק לפרטיות הוא גדול יותר.
כרמל שאמה-הכהן: למה מבחינת
כרמל שאמה-הכהן: כם רמת PCI לא חייבת להיות חובה באתרי קופונים?
ישי ורטהיימר: אנחנו דורשים אבטחת מידע.
ישי ורטהיימר: כבר יותר משנה לא מצטרף אף אתר לסליקה אינטרנטית ללא עמידה ב-PCI.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר בשנה האחרונה אתם לא מצרפים אף אחד - -
ישי ורטהיימר: בשנה וחצי האחרונות חברת כ.א.ל לא מקבלת לסליקה אתרים שלא עומדים ב-PCI.
כרמל שאמה-הכהן: וכמה אתרים שסולקים לא עומדים ברמת PCI?
ישי ורטהיימר: יש כמה אתרים שעדיין לא סולקים - -
כרמל שאמה-הכהן: זה עשרות, זה בודדים?
ישי ורטהיימר: אני אסביר.
ישי ורטהיימר: לוחות הזמנים שאנחנו עובדים לפיהם הם לוחות הזמנים של ויזה.
ישי ורטהיימר: התקן הזה יותר הוחל על-ידי ויזה, עלינו.
ישי ורטהיימר: לוחות הזמנים הם כאלה.
ישי ורטהיימר: הרגולציה בישראל שהיא וולונטרית שלנו אומרת שעד מרס יעמדו כל בתי העסק האינטרנטיים ב-PCI.
ישי ורטהיימר: כך ויזה קבעה לנו.
כרמל שאמה-הכהן: עד מרס השנה?
ישי ורטהיימר: מרס השנה.
ישי ורטהיימר: זה מה שויזה קבעה לנו.
ישי ורטהיימר: אנחנו מנהלים את הסיכונים שלנו.
ישי ורטהיימר: צריך לזכור שזה ניהול סיכונים שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר בית עסק שלא יעבור ל-PCI, אתם לא תיתנו לו שירות.
קריאה: הבעיה היא שאין חובה - -
כרמל שאמה-הכהן: רגע, אבל הוא לא ענה.
ישי ורטהיימר: התשובה היא – מה שויזה קבעה לנו הוא שעד מרס לא סולק בישראל אתר מסחר אלקטרוני - -
גלעד קהת: אבל חשוב להבין שזה לא פותר את הבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי שזה כן פותר את הבעיה.
ישי ורטהיימר: אין לזה קשר לדיון על פרטיות, אין לזה קשר לנתונים שדלפו.
גלעד קהת: אני אסביר למה זה לא פותר את הבעיה.
גלעד קהת: אני גלעד קהת מלאומי כארד, סמנכ"ל ניהול סיכונים ורגולציה.
גלעד קהת: זה לא פותר את הבעיה משתי סיבות: קודם כול האינטרנט הוא עולם בינלאומי אוניברסאלי.
גלעד קהת: כמו שלאומי כארד, כ.א.ל וישראכרט יכולות לסלוק בית עסק כך גם בנק קפריסאי יכול לסלוק את אותו בית עסק ישראלי.
גלעד קהת: אין משמעות.
גלעד קהת: חברות כרטיסי האשראי הישראליות יכולות לסלוק אתרים בחו"ל, ובנקים בחו"ל יכולים לסלוק אתרים ישראליים.
גלעד קהת: גם אם החלטנו שאני לא סולק בית עסק אינטרנטי שלא עומד בסטנדרטים, מחר תבוא חברת כרטיסי אשראי מיוון, מקפריסין או מאיי קיימן, ותסלוק אותו.
גלעד קהת: ועדיין ישראלים יעשו עסקאות באתרים האלה, ועדיין אם אבטחת בית העסק לא מספיק טובה, אני לא מספיק כי אני לא הגוף היחידי שמפקח.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם מחוקק יכול להטיל גם הגבלה על בית העסק?
גלעד קהת: זאת הנקודה.
גלעד קהת: ביום חמישי בלילה כשהקובץ השני התפרסם – חשכו עיניי, ופחות כמנהל סיכונים בלאומי כארד, כי היו שם 48 כרטיסים של לאומי כארד מתוך 11 אלף הכרטיסים.
גלעד קהת: יותר כאזרח.
גלעד קהת: הסתכלתי על הרשימה, והיה שם קובץ אקסל מסודר מאוד: שם פרטי, שם משפחה, כתובת, טלפון, סלולרי, אימייל.
גלעד קהת: אם אני עושה PCI אני מוודא שאין כרטיס אשראי בבית העסק – אין שום נתון שקשור לכרטיס אשראי.