GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי רוטמן: שניה, אנחנו נאתר אותם תוך כדי.
עמי רוטמן: השנה קיבלנו גם מחקר מאד גדול לגבי מאפייני, הסיבות להיפגעות הגדולה יותר של הציבור הערבי.
עמי רוטמן: היו שם כל מיני סיבות לפני מספר חודשים, לדעתי אדוני מכיר את המחקר הזה.
חמד עמאר: קראתי.
עמי רוטמן: וכתוצאה מזה עושים עכשיו תהליכים לראות איך באמת תוקפים את הבעיה, כי כפי שראית זה לא רק תשתיות, לא רק חינוך.
עמי רוטמן: יש הרבה, יש גם סיבות אחרות, סוציולוגיות וכאלה, שזה לא כזה פשוט.
חמד עמאר: רק שאני לא מקבל את המחקר הזה.
חמד עמאר: אזל זה מחקר שנעשה.
עמי רוטמן: אבל זה מחקר, בסדר.
עליסה בן דוד: רק עוד שני דברים, אם אפשר, לגבי העניין של המגזר – אז קודם כל, אותם תקציבים שדיבר עליהם ראיק קודם לגבי ה – 105 מיליון שקלים, שהם תקציב של משרד התחבורה, אבל בתמיכה מאד מאד מסיבית של הרשות הלאומית מבחינת התהליך של לבחור את הפרוייקטים הנכונים לעשות.
עליסה בן דוד: את התוצאות של ירידה בתאונות אנחנו נראה רק בהמשך, אנחנו עוד לא יכולים לראות אותם עכשיו, כיוון שהפרויקטים נמצאים במהלך ביצוע.
עליסה בן דוד: זה דבר אחד.
עליסה בן דוד: אני אעביר את רשות הדיבור.
עמי רוטמן: רק לגבי הנתון – יש מתחילת השנה, נכון לרגע זה, ירידה של 10 אחוז במספר ההרוגים בערבים, מול עליה של אחוז אחד ביהודים.
עמי רוטמן: זאת אומרת, השנה זה השתפר.
חמד עמאר: אני מקווה.
עליסה בן דוד: והתהליכים הם כל הזמן של התמקדות יותר ויותר.
עליסה בן דוד: בהתחלה אתה מתחיל לטפל במוּדעות בכלל בציבור במגזר, וכמו שאמרתי קודם, עם העניין של מינוי מנהלי מטות זה היה תהליך מאד מאד מעמיק.
עליסה בן דוד: לאט לאט אפשר להיכנס יותר ויותר לעמוק ובעצם למקד את הבעיות היותר מחודדות, כמו שאנחנו יוצאים לטפל, בכל הנראה, בנושא של נהגים צעירים.
לאה ורון: רק כאשר אתה אומר ירידה: אתם מתכנונים לירידה בתאונות דרכים?
לאה ורון: לירידה בנפגעים?
עמי רוטמן: במספר הרוגים.
לאה ורון: במספר הרוגים.
חמד עמאר: מרדכי פדר?
מרדכי פדר: תודה אדוני היושב ראש.
מרדכי פדר: אלה שמכירים אותי יודעים שאני בן אדם מאד ביקורתי, ואלה שלא מכירים אותי מוזמנים לשאול את הילדים שלי ויקבלו על זה אישור.
מרדכי פדר: בכל זאת רציתי לברך אותך, אדוני היושב ראש, על טיפולך בנושא הזה וגם על התמדה ספציפית בנושא של הכבישים האדומים.
מרדכי פדר: יש לי 3 הערות לאור מה שנאמר פה, והערה אחת מסכמת.
מרדכי פדר: מע"צ אמר שיש 200 מוקדי סיכון כל שנה, אבל במסד שהם הציגו בנושא הטיפול, הם רק הראו טיפול של 139.
מרדכי פדר: אז אני שואל: איפה נמצאים 61 הנותרים.
מרדכי פדר: בנוסף, מע"צ הראה שתוצאת טיפול במוקדים שאני רק יכול להגיד עליו בלשון המעטה, היא מאכזבת.
מרדכי פדר: בצמתים שטופלו על ידי מע"צ ירדו מספר התאונות בכ – 38 אחוז, ובקטעי הדרך ירדו רק ב – 22 אחוז.
מרדכי פדר: יש לצפות שאם משרד התחבורה ומע"צ מטפלים במוקד סיכון, שמספר התאונות ירד באופן דרסטי.
מרדכי פדר: אני לא יודע אם הנתון שהוצא מעיד על ליקויי תכנון, או על ליקויי ביצוע, או על חוסר יכולת לדמיין פתרונות.
מרדכי פדר: אבל מה שאני אומר זה שאם טיפלו בצומת וירדו התאונות רק ב – 38 אחוז, או בקטע דרך וירדו התאונות רק ב – 22 אחוז, זה לא עבודה.
מרדכי פדר: הדבר הנוסף בקשר לכביש ללא אבא, ופה אני מדבר תחת ביקורת של עמיתי המלומד מהרשות.
מרדכי פדר: לפי מיטב ידיעתי, ועדת תמרור אזורית או מקומית מדובר בהאצלת סמכות של משרד התחבורה, ולא בהעברת סמכות.
מרדכי פדר: ואם כך, האחריות המשפטית והמורלית בכל קטע דרך, כולל אלה שנמצאים בעיר, וכל אלה שנמצאים ללא אבא, היא חוזרת ונשארת תמיד במשרד התחבורה.
מרדכי פדר: היא מאצילה את הסמכות, היא לא העבירה את הסמכות.
מרדכי פדר: דבר אחרון – ופה אני רוצה פשוט לפתוח טיפונת את הדיון – האזרח בכל הסיפור הזה לא נמצא.
מרדכי פדר: מדובר פה בוועדות טכניות, באנשי מקצוע.
מרדכי פדר: כל מה ששמענו זה אנשי משטרה, אנשי משרד התחבורה, אנשי הרשות וכו'.
מרדכי פדר: אנחנו לא נותנים מספיק קרדיט לאזרח.
מרדכי פדר: האזרח מכיר את האזור שלו, אדוני היושב ראש.
מרדכי פדר: האזרח מסתכל ורואה את זה כל יום, כמו שאדוני היושב ראש מסתכל ורואה מה קורה באזור שלו.
מרדכי פדר: אבל במשרד התחבורה יש אטימות מוחלטת להתערבות ו/או לאינפוט של האזרח.
מרדכי פדר: זה מה שחסר בכל המערכת הזאת, שהיא מערכת סגורה, קופסא שחורה.
מרדכי פדר: מה שאני מבקש מאדוני היושב ראש, זה לבקש מהמערכות: משרד התחבורה, משטרה, אם יש ועדה שקובעת מהם 200 מוקדי הסיכון, לפתוח את זה לאינפוט מהאזרח ו/או מינימום שיהיה בועדה הזאת אזרח צופה.
מרדכי פדר: מישהו שיבוא ויסת
מרדכי פדר: כל על הוועדה הזאת ויכול להגיד: טוב, בסדר.
מרדכי פדר: יש פה דברים שהמומחים לא רואים.
מרדכי פדר: חוסר הטיפול בתאונות – למשל: אין לנו, במדינת ישראל, לא במשרד התחבורה, ולא ברשות, מוקד שהאזרח יכול לפנות אליו.
מרדכי פדר: יש לנו, כל הארגונים יש להם עובדים, אבל אין לנו מקום מרוכז שכל פניה בנושא בעיה יכולה ללכת אליה ולקבל תשובה מהגורמים, וזה דבר שחסר לנו.
חמד עמאר: אחרי זה תגיב, ותשמע את כולם, אולי יש עוד טענות למע"צ ולאגד.
דניאל הרשקוביץ: בוקר טוב.
דניאל הרשקוביץ: אני ממלא כרגע תפקיד של בוחן תאונות ראשי של אגד מזה 18 שנה.
דניאל הרשקוביץ: לפני זה הייתי בוחן תאונות ראשי של משטרת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: אני מטפל בתאונות דרכים משהו כמו 40 שנה.
דניאל הרשקוביץ: אני מבקש להתייחס קודם כל למה שאמר קודמי.
דניאל הרשקוביץ: אם ירדו תאונות הדרכים באותם הצמתים שטופלו ב – 50 או כמה שירדו, כנראה שרק החלק היחסי הזה של התאונות היו בגין בעיות בטיחות.
דניאל הרשקוביץ: אי אפשר לבוא להגיד שירדו התאונות ב – 50 או 60 אחוז באותם הקטעים זה לא עבודה.
דניאל הרשקוביץ: אני נורא מצטער, ואני לא מייצג את מע"צ.
דניאל הרשקוביץ: יכול להיות, וסביר מאד שיתר התאונות היו כתוצאה מהגורים האנושי שמע"צ לא מטפל בהם, ויכולים לעשות איזה שינויים שרוצים בצומת ואם אדם בוחר לעבור באור אדום לא מע"צ אשמה, ולכן הדברים שנאמרו כאן, לדעתי, הם חסרי כל בסיס מקצועי.
חמד עמאר: לא, אבל הוא כשהוא דיבר על ירידה רק של 16 אחוז, מ – 37 תאונות ל – 31 תאונות, אני חושב שיש מקום לבדוק את זה, לא הגורם האנושי עם ירידה כזאת, אני לא מדבר על 50 עד 60 אחוז.
דניאל הרשקוביץ: זה נכון מה שאדוני אומר, אבל נוח לי להגיב, כיוון שאני לא מייצג את מע"צ.
חמד עמאר: לזה הוא התכוון.
דניאל הרשקוביץ: אני לא יודע מה התכוון, אני יודע מה נאמר.
דניאל הרשקוביץ: לבוא להגיד שאם יורדות תאונות הדרכים בצומת שטופל ב – 50 או 60 אחוז זו לא עבודה, לדעתי זו אמירה - - -
חמד עמאר: לא, אני לא מקבל את זה גם.
דניאל הרשקוביץ: זו אמירה שאין לה בסיס.
מרדכי פדר: המספר הוא 38 אחוז, אדוני.
דניאל הרשקוביץ: מה שכן צריך לעשות, לדעתי, זה לבוא לראות באותם צמתים, אותם המקומות, אותם גורמי הסיכון, לבוא לראות כמה מתאונות הדרכים נגרמו כתוצאה מבעיות בטיחות, וכמה תאונות נגרמו כתוצאה מבעיות אחרות שמע"מ לא מטפלת בהם.
דניאל הרשקוביץ: זה דבר אחד.
דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להתחבר למה שאתה שאלת בנושא השילוט.
דניאל הרשקוביץ: מה שנאמר כאן מעבר להיבט המשפטי: שלט כללי: צומת מסוכן, או קטע מסוכן, יכול לגרום להעלאת הדריכות באותו קטע, והאדם עובר את הקטע הזה, הדריכות יורדת.
דניאל הרשקוביץ: מבחינת הנהגים מבחינת התפיסה של נהג זה לא טוב.
דניאל הרשקוביץ: אני מסכים לגמרי למה שנאמר שאם יש קטע דרך שאפשר להעביר איזה שהוא מסר עשה או אל תעשה, זה מה שצריך לעשות, ולא שלט כללי, כיוון שהוא לא עוזר, אני מדבר גם מבחינת המשתמשים.
דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להדריך את הנהגים שלי.
חמד עמאר: בשביל זה אנחנו נעזרים באנשי מקצוע.
חמד עמאר: אנחנו כועדה לעקוב ... בסופו של דבר.
דניאל הרשקוביץ: נאמר פה, דובר על הצבת אותן המכוניות ההרוסות בצידי הדרכים, או כל מיני נתונים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: אני זוכר נתונים שהיו במחלקת התנועה היתה אז, מאנשי מקצוע, עד כמה הדברים האלה מדברים אל הנהגים, ובאיזה שלב הנהגים נאטמים?
דניאל הרשקוביץ: גם פרסום של נתונים של דם בתקשורת, המומחים,
דניאל הרשקוביץ: לפחות מה שזכור לי בזמנו, טענו שעד שלב מסוים של חשיפה לזוועות, או למכוניות, או לדם גורמת לאיזה שהיא תוצאה חיובית, ומעבר לזה הדבר הזה גורם לאטימות, והנהגים כבר לא שמים לב.
דניאל הרשקוביץ: לכן הנושא הזה של מסרים ומה צריכים להציג בדרכים צריך להיות בדיון שיקשור, שייקחו בו חלק גם פסיכולוגים ואנשי מקצוע אחרים.
דניאל הרשקוביץ: תודה.
חמד עמאר: ראש מועצת עין קיניה.
מועדאד זהר- אלדין: בוקר טוב, כבוד היושב ראש.
מועדאד זהר- אלדין: בוקר טוב לנכבדים.
מועדאד זהר- אלדין: ברצוני להעלות פה נושא אחד שמתחלק לשני נושאים: האחד והחשוב ביותר ליישוב עין קיניה שברמת הגולן זה כביש הכניסה הדרומי ליישוב, שזה הכביש הראשי, שכבר שנים רבות היישוב סובל מהידרדרות אבנים קשה מכיוון כביש 99 שמחבר בין אזור קריית שמונה למרכז רמת הגולן, מסעדה, בוקעתה ומג'דל שאמס, והכביש הזה, לצערי הרב, בעקבות עבודות הפיתוח שעשתה חברת מע"צ לפני כ – 10 שנים, בעקבות כמובן תאונה שהיתה שם, והאזור נצבע באדום.
מועדאד זהר- אלדין: כל הפסולת אבנים נזרקו לכיוון כביש ללא אבא, שמוביל לכפר עין קיניה, והכביש ממשיך לסבול מהידרדרות אבנים קשה במומנט חזק מאד, כי יש שם מדרון קשה, והכביש של עין קיניה עובר במקביל מלמטה.
מועדאד זהר- אלדין: פנינו למשרד התחבורה ולכל הגורמים המשפיעים בחברת מע"צ, ולצערי הרב, למרות ההכרה בצורך של השר שפגשנו אותו ב – 13.7.2010 ביישוב בוקעתה והיה שם סיכום איתו שהחברה הלאומית לדרכים תבחן ותטפל בנושא.
מועדאד זהר- אלדין: אחריות החברה הלאומית לדרכים.
מועדאד זהר- אלדין: עד עכשיו לא זכינו לשום התייחסות.
מועדאד זהר- אלדין: פנינו לכל הגורמים.
לאה ורון: מי היה האיש שאמר לכם את זה?
לאה ורון: המנכ"ל של החברה הלאומית?
מועדאד זהר- אלדין: השר ישראל כץ בעצמו.
מועדאד זהר- אלדין: ואחרי זה פנינו לכל הגורמים הרלוונטיים, למר ראובן אדרי, מנהל המרחב והתשובה היתה: "לא נוכל לבצע בכביש שלא באחריותנו את הקמת הקיר, וגם עבודות נלוות, שזה משהו שימנע שפיכת דמים ותאונות קטלניות דוגמת כאלה דברים שלא מזמן, לצערי הרב, הכביש נצבע באדום עוד הפעם, בעקבות תאונה שהיתה ו – 3 תושבים מהיישוב נפצעו שם.
מועדאד זהר- אלדין: ו"נא פנה לגורמים המתאימים במשרד התחבורה".
ראיק סאלם: הכביש הזה שאתה מדבר עליו הוא מחוץ לגבול הקו הכחול של הישוב, נכון?
ראיק סאלם: הוא מחבר בין כביש מע"צ ליישוב שלך.
מועדאד זהר- אלדין: נכון.
ראיק סאלם: אז כביש כזה עובר לאחריות, אחרי העבודה שאני עושה, עובר לאחריות החברה הלאומית לדרכים, תוך כמה חודשים, והם יטפלו.
ראיק סאלם: אנחנו לא נחכה כמה חודשים.
ראיק סאלם: אנחנו נבדוק את הנושא ספציפית לעומק, מבחינה מקצועית, ואם יש צורך אנחנו נקדים את הטיפול כדי שיהיה טיפול מיידי.
מועדאד זהר- אלדין: או.
מועדאד זהר- אלדין: קיי.
מועדאד זהר- אלדין: אז נושא מספר 2 – שזה כביש 99 בעצמו שמוביל, כמו שאמרתי, בין קריית שמונה לרמת הגולן.
מועדאד זהר- אלדין: הכביש הזה משמש לילדי בית ספר ביום יום.
מועדאד זהר- אלדין: לתושבים גם ביום יום.
מועדאד זהר- אלדין: חיילים, שכמובן חייהם לא פחות חשובים, שמשמשמשים בכביש הזה ביום יום, ותיירים שמגיעים לרמת הגולן ונותנים לאנשים פרנסה.
מועדאד זהר- אלדין: לצערי הרב, בגלל הטופוגרפיה של הכביש, שצר מאד, וכל רכב עשירי שם נפגע בגלל, פשוט אין מעבר, אין אפשרות נסיעה בטוחה בכביש הזה, וזה לא זוכה להתייחסות.
מועדאד זהר- אלדין: אני גם פניתי בנושא הזה יותר מפעם אחת, ועד עכשיו לא קיבלתי תשובה.
מועדאד זהר- אלדין: אני מבקש התייחסות מיידית בבקשה.
חמד עמאר: אחרי זה אני מבקש התייחסות לנושא.
חמד עמאר: כי מה ששמעתי מראש המועצה, כתוצאה מפיתוח של כביש 90 נגרם לו ההתדרדרות לכביש שלו.
חמד עמאר: לא רק בגלל שהכביש שלו הוא ללא אבא, כתוצאה מהביצוע של - - -
מועדאד זהר- אלדין: כביש 99.
חמד עמאר: 99.
חמד עמאר: פיתוח של 99 שהוא באחריות של החברה לאומית לדרכים ההידרדרות של האבנים שמה.
חמד עמאר: יונתן יסעור.
יהונתן יסעור: כן.
יהונתן יסעור: הבוקר טוב.
יהונתן יסעור: יונתן יסעור, סגן ראש עיריית הרצליה וממלא מקומה.
יהונתן יסעור: אני רוצה להתייחס ל – 4 נושאים: קודם כל בנושאים של כבישים ללא אבא – גם כבישים שיש להם אבא, כמו קו התפר בין הרצליה לרמת השרון, משרד התחבורה נמנע מלהתערב במחלוקות בטיחותיות מקצועיות ומטיל עלינו להגיע להסכמות, למרות שיש ניגודי עניינים בשתי הרשויות המקומיות.
יהונתן יסעור: ועד היום יש שם מצב, לדעתי, של חוסר בטיחות בצומת מסוים, משרד התחבורה - - -
ראיק סאלם: איך אתה מגדיר חוסר בטיחות?
יהונתן יסעור: צומת לא בטוחה, והגדרה של באיזה כיוון ייסעו באיזה כיוון.
ראיק סאלם: ...
יהונתן יסעור: לא.
ראיק סאלם: אז איך אתה מגדיר?
ראיק סאלם: מבחינה מקצועית אתה רואה שהיא מסוכנת, יש חוות דעת מקצועית שהיא מסוכנת?
יהונתן יסעור: אם צומת הוא לא משמש את כל הכיוונים שלו בגלל סגירה של רשות אחת למנוע כניסה של רשות שניה.
ראיק סאלם: אתה מדבר על תנועה.
ראיק סאלם: תנועה זה משהו אחר.
ראיק סאלם: אתה מדבר על בטיחות, שזה צומת מסוכנת.
יהונתן יסעור: אז אני אתקן: כביש שבמחלוקת בין שתי רשויות.
יהונתן יסעור: הממונה המחוזי נמנע מלהתערב ולהכריע בעניין הזה.
יהונתן יסעור: זה בעיה.
ראיק סאלם: זה לא בטיחותי.
יהונתן יסעור: טוב, אבל יש סמכות של תמרור על, והם לא מתערבים.
ראיק סאלם: זה לא בטיחותי, זה נושא תנועתי, צריך לפתור אותו לא במסגרת - - -
יהונתן יסעור: 2 - אני רוצה לברך את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים על שיתוף הפעולה, על נתונים שאנחנו מקבלים באופן שוטף, וגם על תקציבים שאנחנו באמצעות הקשר איתם מצליחים לקבל ממשרד התחבורה לטובת נושאים של בטיחות בדרכים.
יהונתן יסעור: לא פעם ולא פעמיים זכינו לתמיכה בעניין הזה.
יהונתן יסעור: משרד התחבורה מעביר תקציבים לבטיחות בדרכים, לצערי לא בהיקפים מספיקים, אבל השנה "דרך חיים" היה פרויקט למופת.
יהונתן יסעור: אנחנו קיבלנו 1,700,000 שקל, ותוך 4 חודשים מיצינו את התקציב.
יהונתן יסעור: הצלחנו לעמוד ביעד, מכיוון שיש לנו תכנית עבודה שנתית, יש לנו תכניות מגרה שאנחנו יכולים כל רגע לשלוף גם בהיקפים של 2, 3 מיליון שקל עבודות, כולל כושר הביצוע שאנחנו יכולים לעשות, ואני מברך: הלוואי ויבואו עוד תקציבים כאלה שיעזרו לנו לטפל בנקודות תורפה בטיחותיות.
יהונתן יסעור: קצת על הנושא של העבודה שלנו – יש לנו מערכת שלמה, שיתוף תושבים זה דבר בסיסי.
יהונתן יסעור: לקבל מהם הערות בנושא של בטיחות בדרכים בצמתים מסוכנים.
יהונתן יסעור: אנחנו בודקים כל דבר וזה נכון למי שאמר נגד הטיפול של 38 אחוז, יש לא מעט מקרים שאנחנו מטפלים בצומת וממשיכים להיות שם תאונות.
יהונתן יסעור: אנחנו חוזרים ומחפשים מה המקור.
יהונתן יסעור: ואנחנו לא תמיד מוצאים את הסיבות הפיזיות, הגיאומטריות לכך שקורית שם תאונה, יש פסי האטה בכביש לקראת הצומת.
יהונתן יסעור: יש עצור.
יהונתן יסעור: אנשים מכירים את הצומת, זה צומת מקומי שהדיירים של האזור מכירים אותו, ובכל זאת הם בעצמם נפגעים שם.
מרדכי פדר: אפשר להגיד שהאזרחים שיושבים שם באזור יכולים לתרום רבות למציאת הסיבות, והפתרונות.
חמד עמאר: מישהו רוצה עוד להוסיף משהו?
ראיק סאלם: רק לגבי מה שכבודו דיבר, מה שהאדון דיבר לגבי 38 אחוז הירידה.
ראיק סאלם: הצגנו את זה לכל המומחים והם התפעלו, והם שיבחו, הירידה, האחוז הזה הוא אחוז מאד מאד גבוה, שהלוואי עלינו בכל הצמתים שאנחנו מטפלים בהם.
ראיק סאלם: להגיד שהאחוז נמוך, סליחה, זה להיפך, זה אחוז מאד גבוה.
ראיק סאלם: זה אחוז טוב.
ראיק סאלם: ולא לשכוח שיש עוד גורמים שגורמים לתאונות דרכים, לא רק תשתיות.
ראיק סאלם: בתשתיות אנחנו מטפלים ואנחנו נמשיך לטפל.
ראיק סאלם: אנחנו גם מטפלים בתחומים אחרים שזה גם אכיפה, שזה גם הנושא האנושי, עוד כמה גורמים שגורמים לתאונות הדרכים.
ראיק סאלם: אז להגיד שזה רק תשתיות.
ראיק סאלם: הלוואי שזה רק תשתיות.
ראיק סאלם: אבל תשתיות מורידות תאונות דרכים ואנחנו נמשיך להשקיע בזה.
מרדכי פדר: מקובל במקצוע שפתרון של בעיה זה פתרון של 65 עד 80 אחוז מהבעיה.
מרדכי פדר: אני לא אומר רק תשתית.
מרדכי פדר: אבל אני אומר שלהתהלל בדבר שירדו 38 אחוז, לדעתי, זה לא דבר ראוי.
חמד עמאר: בבקשה, מע"צ.
ישראל ג'בלי: קודם כל לגבי לשמוע את האזרחים – אז במע"צ יש מוקד: כוכבית 2120.
ישראל ג'בלי: אתה יכול לרשום.
ישראל ג'בלי: אנחנו מקבלים מאות שיחות מאזרחים.
ישראל ג'בלי: אנחנו קשובים לכל אזרח.
ישראל ג'בלי: אנחנו בודקים באופן יסודי כל בעיה שאזרח מציף אותה ואומר אותה, אנחנו רושמים את זה, בודקים את זה במלוא הרצינות, ומה שלא קשור אלינו, או קשור לממשלה אנחנו גם יודעים להעביר את זה.
ישראל ג'בלי: ולהגיד שלא קשובים לאזרח – זה לא נכון בכלל.
ישראל ג'בלי: הנושא של כמות הירידה – כבוד היושב ראש, אני בא ממגזר של חקירת תאונות דרכים, 35 שנה, להוריד 60 אחוז ו – 30 אחוז מקטע כביש, אנחנו צריכים להגיד: מעולה.
ישראל ג'בלי: מעולה.
ישראל ג'בלי: אני לא רוצה, "כל המציל נפש אחת כאילו הציל עולם ומלואו".
ישראל ג'בלי: אבל לבוא ולהגיד שזה לא מספיק.
ישראל ג'בלי: כביש 6, דוגמה, לכל הדעות כביש מצויין, עם 10 הרוגים בשנה.
ישראל ג'בלי: ישנם כבישים, כביש 431, כביש בסטנדרטים הכי טוב שיכול להיות, יש שמה תאונות.
ישראל ג'בלי: לבוא ולהגיד ש – 35 אחוז ו – 60 אחוז שמורידים אם אנחנו בינינו רמזור או מעגל בירידה של 60 אחוז, או בירידה של 30 אחוז זה לא מספיק.
ישראל ג'בלי: אני חושב שמי שפשוט לא בקי במה שקורה באמת בשטח, ואני חושב שהירידה הזאת היא מעולה וטובה.
ישראל ג'בלי: ודאי שהמטרה שבהמשך של משרד התחבורה יחד עם מע"צ להמשיך ולטפל ולהוריד.
ישראל ג'בלי: הנושא של העברת מסרים – אנחנו התחלנו בפיילוט של שילוט אלקטרוני.
ישראל ג'בלי: כבר יש חלק מהשילוט הזה.
ישראל ג'בלי: אנחנו הולכים להוסיף שילוט אלקטרוני בכבישים, לצורך העברת מסרים.
ישראל ג'בלי: אני מקווה שהנושא הזה ילך ויורחב בשנים הקרובות.
ישראל ג'בלי: אולי רק מילה אחת לגבי כבישים ללא אבא – אני חושב שראיק כבר הסביר את זה.
ישראל ג'בלי: נעשית עכשיו עבודה כדי שלא ייווצר מצב שיהיו כבישים שלא מטופלים.
ישראל ג'בלי: אני יכול להגיד שבימים אלה אנחנו מטפלים במספר כבישים, אני לא יודע את המספר המדויק.
חמד עמאר: אני ביקשתי נתון.
ישראל ג'בלי: אנחנו נעביר את זה.
ישראל ג'בלי: מטופלים כבישים כעת.
חמד עמאר: יש תקציב של 500 מיליון שקל.
ישראל ג'בלי: מטופלים כבישים כאלה.
לאה ורון: לפני 4 שנים.
לאה ורון: יכול להיות שהתקציב נוצל.
ראיק סאלם: חלקו הגדול כבר נוצל.
ראיק סאלם: החלק שלא נוצל הוא או בביצוע או בתכנון.
ראיק סאלם: אנחנו נעביר לכם את תכנית עבודה.
ישראל ג'בלי: נמצא בעבודה, ומשרד התחבורה מכין את העבודה.
ישראל ג'בלי: אלה בסופו של דבר כבישים יעברו לאחריות הרשות המקומית, אלה יעברו למע"צ, ואני מקווה שזה הכי טוב שיכול להיות.
מיכל גרוס: מיכל גרוס מעיריית תל אביב.
מיכל גרוס: נושא שלא עלה פה חזק: הוזכר נושא של מעורבות של רכב דו, גלגלי בתאונות – בתל אביב עצמה בין 30 ל – 40 אחוז, לפעמים אפילו יותר מ – 40 אחוז מהתאונות.
מיכל גרוס: התמודדות לגמרי אחרת גם בתחום של תשתיות וגם בתחום של הסברה.
מיכל גרוס: אוכלוסיות מאד מסויימות של שליחים שעוד נשארים עם הקסדה על הראש, עולים, רצים למעלה עם הפתק, האופנוע למטה דולק.
מיכל גרוס: משתוללים על מדרכות, על מעברי חציה.
מיכל גרוס: אני חושבת שזה נושא שאנחנו בתחום העירוני חייבים לקחת לתשומת לבנו.
מיכל גרוס: בתל אביב הוא מאד משמעותי.
מיכל גרוס: אני מניחה שבתחום המטרופולין הוא ילך ויגדל.
מיכל גרוס: אפשר לבדוק את הנתונים.
מיכל גרוס: המספרים רק הולכים וגדלים.
חמד עמאר: הועדה ממליצה למשרד התחבורה, לחברה הלאומית לדרכים והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, לבחון דרכים על מנת להביא לידיעת הציבור את הרשימה המעודכנת של קטעי הדרך והצמתים שהוגדרו כנקודות, כמוקדי סיכון, לרבות קמפיין הסברה.
חמד עמאר: לבחון הצבת שלטים בכניסה לקטעים דרך שאובחנה כמוקדי סיכון, לרבות הנחיות לנהגים לגבי הנהיגה בהם.
חמד עמאר: זה מה שדיברנו, ואת אמרת שיש איזה שהיא תכנית, לא במיוחד שלט להגיד שזה כביש מסוכן.
חמד עמאר: אני מקווה שנראה את זה בקרוב.
חמד עמאר: הועדה ממליצה לייעד לרשויות המקומיות תקציב לאחזקת אותם כבישים שיועברו אליהם מהחברה הלאומית לדרכים עוד בטרם עברו הכבישים לרשויות, כי אם יעברו הכבישים לרשויות ואחרי זה נחפש את התקציב, בסופו של דבר אנחנו נראה שהכבישים יישארו אותו דבר, ואני אומר לכם, אני הייתי מעדיף שאותם כבישים שיישארו בטיפולה של מע"צ מאשר לעבור לרשויות, במיוחד בכמה רשויות מקומיות שלא ייקחו את זה לטיפולם, כי אנחנו רואים את התשתיות, ואני מכיר כמה וכמה כבישים כאלה בצפון.
חמד עמאר: הועדה תובעת ממשרד התחבורה והרשות הלאומית לפעול באינטנסיביות לטיפול במגזר הלא יהודי, ומשטרת ישראל לבצע מבצעי אכיפה מסיביים במגזר הלא יהודי.
חמד עמאר: הועדה ממליצה לשקול ולשבץ בהרכב ועדת ההיגוי למקרי סיכון נציגים מהציבור.
חמד עמאר: אני לא יודע איך נעשה את זה, אבל אני ראיתי את הועדה של משרד התחבורה, הרשות הלאומית, משטרת ישראל, החברה הלאומית, אני חושב אם יהיו - - -
עליסה בן דוד: אפשר רגע התייחסות קטנה?
עליסה בן דוד: לא הספקתי לומר קודם, אבל בעצם הרשות הלאומית מביאה הרבה מאד מידע מהציבור בגלל שאנחנו מייצגים את השטח.
חמד עמאר: זה מצויין.
חמד עמאר: זה מה שאנחנו רוצים.
חמד עמאר: אם יש לנו את זה.
חמד עמאר: אנחנו,
עליסה בן דוד: ...
עליסה בן דוד: אלא בעצם מביאים את כל המידע מהרשות המקומית במקום, מהשטח, כי יש לנו מנהלי אזורים, 15 מנהלי אזורים שנמצאים בכל מקום, ואחראים על היישובים.
חמד עמאר: הועדה רשמה לפניה את הודעת מנהל אגף התשתיות ממשרד התחבורה כי יקדם הטיפול בכביש הכניסה ליישוב עין קיניה, ועוד בטרם יעבור לאחזקת החברה הלאומית לדרכים.
ישראל אייכלר: שלום לכם.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה.
ישראל אייכלר: אנחנו דנים בהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 32)(זיכוי בשל ביטול עסקה), התשע"ב-2011, של חברת הכנסת רונית תירוש.
ישראל אייכלר: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והוועדה מכינה אותה לקריאה שנייה ושלישית.
ישראל אייכלר: כדי שנוכל להיכנס לעניין, אולי נבקש מחברת הכנסת רונית תירוש להציג את הנושא עליו נדון היום.
רונית תירוש: תודה רבה גם למנהלת הוועדה, וגם לך, אדוני היושב-ראש, על קיום הדיון.
רונית תירוש: אני אפתח ואומר שיש חוק שכבר חוקק בדבר החזר כספי עבור מוצר שמחזירים לחנות.
רונית תירוש: שם יש סייגים למוצרים שונים.
רונית תירוש: למשל, ביגוד והנעלה.
רונית תירוש: כמדומני, אם אתה לא מחזיר תוך 48 שעות, אתה לא מקבל את הכסף ואז אתה מקבל זיכוי.
רונית תירוש: הצעת החוק שלי נכנסת כאן כהמשך לאותה חקיקה.
רונית תירוש: ברגע שאני מקבלת זיכוי, אני מבקשת כמה וכמה דברים.
רונית תירוש: הדברים הטכניים הפשוטים יותר הם שהזיכוי יינתן על נייר שהוא לא מחיק על מנת שאנחנו נוכל לראות באמת מה גובה הזיכוי, ועד מתי הוא תקף.
רונית תירוש: הדבר המרכזי של הצעת החוק מדבר על השאלה כמה זמן תקף הזיכוי.
רונית תירוש: היום יש דיפרנסאציה ומגוון של אפשרויות, החל משבועיים ימים, דרך חודש ימים, שלושה חודשים, ונדמה לי כי חצי שנה זה המקסימום.
רונית תירוש: כלומר, לכל חנות יש את המדיניות שלה לגבי תוקף הזיכוי – דבר שגורם לבלבול רב אצל הצרכן, משום שכשאני שמה את אותה פתקית בארנק, ואני כנראה, ובדרך כלל, ואני מעידה על עצמי, אני מניחה שיש גם רבים כמוני שהם שוכחים את הזיכוי, ואז חולף הזמן.
רונית תירוש: לפעמים הם לא שוכחים.
רונית תירוש: אבל, הם טועים.
רונית תירוש: הם חושבים שהיה להם חודש, והנה היה להם רק שבועיים.
רונית תירוש: ואז כשמגיעים לממש את הזיכוי, נאמר להם על-ידי בעל החנות שפג תוקפו של הזיכוי.
רונית תירוש: זה אומר שהכסף שלך הולאם על-ידי החנות.
רונית תירוש: זה כסף שלי שהוא תקף, ולקחו לי אותו.
רונית תירוש: אני לא יכולה לעשות בו שימוש.
רונית תירוש: אי לכך, ביקשתי להאריך את תוקף הזיכוי עד לשנתיים ימים.
רונית תירוש: במהלך הדיון לקראת ההצבעה לקריאה ראשונה היו פה מספר בקשות שלפיהן אנחנו עשינו כמה וכמה שינויים.
רונית תירוש: למשל, דיברנו על כך שאם ההחזר הכספי הוא פחות מ-100 שקלים אז לא יינתן זיכוי, יינתן ההחזר הכספי.
רונית תירוש: דיברנו גם על ההפרש שלא יעלה על 5% מהסכום הנקוב, וכו' וכו'.
רונית תירוש: אפשר לקרוא את ההצעה ולראות אם יש לה סייגים.
רונית תירוש: אני רוצה להאמין שאין, ושאפשר לקדם אותה להצבעה לקריאה שנייה ושלישית.
רונית תירוש: עו"ד טירי-וינשטוק, היועצת המשפטית של הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן, בבקשה.
חנה וינשטוק-טירי: יש לנו הערה אחת מהותית.
חנה וינשטוק-טירי: אנחנו מסכימים להצעה, זו הצעה טובה.
חנה וינשטוק-טירי: לגבי סעיף קטן (א) - דיברנו על: "ביטל צרכן הסכם לרכישת טובין או שירותים, ולא היה זכאי להחזר כספי לפי סעיף 14ו".
חנה וינשטוק-טירי: אני חושבת שצריך לשנות את זה ולכתוב:
חנה וינשטוק-טירי: ולא היה זכאי להחזר כספי לפי הוראות כל דין.
חנה וינשטוק-טירי: כי יכול להיות שלצרכן תהיה זכאות לקבל החזר כספי מכוח חיקוקים אחרים, לאו-דווקא סעיף 14ו.
חנה וינשטוק-טירי: למשל, עסקת מכר מרחוק שאני רשאית לבטל ולקבל כסף.
חנה וינשטוק-טירי: גם, למשל, כשאני קונה מוצר והמוצר פגום, והעוסק לא מצליח לתקן לי את המוצר, בסופו של דבר, אני זכאית לבטל את העסקה ולקבל השבה של הכסף שלי.
חנה וינשטוק-טירי: לכן, אני מציעה לא להגביל את זה רק לסעיף 14ו.
חנה וינשטוק-טירי: אלא לכתוב: ולא יהיה זכאי להחזר כספי לפי הוראות כל דין.
ישראל אייכלר: למען הסדר, מנהלת הוועדה אמרה שיעירו הערות שכאלה כאשר נקריא את הסעיפים אחד לאחד, ושעכשיו נדבר רק על הדברים הכלליים.
ישראל אייכלר: תשמרי את ההערה הזאת כשנגיע לסעיף הזה.
ישראל אייכלר: האם עוד מישהו נרשם לדבר?
וגיף אליאב: אנחנו תומכים ומברכים על ההצעה.
וגיף אליאב: נכון להיום, התחום הזה לא מוסדר, וכל עוסק בוחר כיצד ליתן זיכוי, מה הסייגים וכיצד להתנות.
וגיף אליאב: הרבה מאוד פעמים הנושאים מבלבלים את הלקוחות ואת הצרכנים.
וגיף אליאב: הם לא יודעים במפורש מה נותן להם הזיכוי הזה.
ישראל אייכלר: האם יש עוד מישהו?
ישראל אייכלר: כן, בבקשה.
סלעית קולר: עו"ד סלעית קולר, המועצה הישראלית לצרכנות.
סלעית קולר: סליחה על האיחור.
סלעית קולר: קודם כל, גם אנחנו מברכים כמובן על החוק עצמו.
סלעית קולר: יש לנו כמה הערות שמתייחסות לצורה של הזיכויים היום.
סלעית קולר: חלק מהעוסקים נותנים זיכויים במקום שהם לא צריכים לתת זיכוי, אלא צריכים להחזיר כסף.
סלעית קולר: כדאי שזה יהיה מובהר בחוק בסעיף הרלוונטי.
אתי בנדלר: אז תעירי את זה.
אתי בנדלר: נשמע את ההערה לסעיף הספציפי, ואז נראה אם יש לה מקום כאן או לא.
רונית פרל: רונית פרל, עו"ד מהתאחדות התעשיינים.
רונית פרל: קודם כל, אני באמת מברכת על התיקונים שנעשו לאור הערות שלנו בדיון הקודם.
רונית פרל: אני רק רוצה להגיד הערה כללית.
רונית פרל: לדעתי, הצעת החוק הזאת גם יכולה להוות תמריץ שלילי למתן זיכויים, כי מתן זיכויים העסק נותן מתוך שיקולים שלו, שיקולים עסקיים, ולא כשהצרכן זכאי לקבל.
רונית פרל: זה ההבדל הגדול.
רונית פרל: יש תקנות ביטול עסקה, שם נקבע מתי צרכן זכאי לקבל החזר כספי, ויכול לממש את זה.
רונית פרל: כשצרכן לא יכול לקבל החזר כספי והוא מגיע לחנות ובכל זאת רוצה להחזיר את המוצר, בעל העסק יכול להחליט אם לתת לו זיכוי או לא.
רונית פרל: ואם הוא נותן לו זיכוי, אז נכון שצריך להחיל בו - - -
אתי בנדלר: כפוף למדיניות החזרת מוצרים שהוא פרסם.
רונית פרל: כל עוסק מפרסם את מדיניות החזרת המוצרים שלו.
רונית פרל: יש כאלה שמפרסמים שהם כן יחזירו, ויש כאלה שלא.
רונית פרל: ברגע שהוא מחויב, אין ספק שהוא יחזיר והוא ייתן זיכוי.
רונית פרל: אבל, אם הוא לא פרסם את זה, ומאז תקנות ביטול עסקה הרבה עוסקים עשו שינויים, אני רק אומרת שברגע שאנחנו בהצעת חוק כזאת - - -
אתי בנדלר: אם הוא לא פרסם מדיניות החזרת מוצרים, גם אם אין זכות לביטול עסקה, הוא חייב לתת זיכוי.
חנה וינשטוק-טירי: להחזיר כסף.
רונית פרל: ברור.
רונית פרל: אני אומרת שיש כאלה שבעקבות תקנות ביטול עסקה פרסמו מדיניות החזרת מוצרים שמתייחסת - - -
לאה ורון: הוא חייב להחזיר כסף, אומרת עו"ד חנה טירי.
חנה וינשטוק-טירי: כן.
חנה וינשטוק-טירי: אם הוא לא מפרסם מדיניות, הוא חייב להחזיר כסף.
רונית פרל: אני לא דיברתי על מצב שהוא לא מפרסם, כי זה גם עבירה על החוק.
רונית פרל: אני מדברת על מצב של פרסום מדיניות החזרת מוצרים.
רונית פרל: הרבה עוסקים ברגע שפרסמו את מדיניות החזרת מוצרים אחרי תקנות ביטול עסקה, עשו שינויים.