GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
וגיף אליאב: זה יעודד פנייה לבתי-המשפט.
וגיף אליאב: והפוך, זה יגרום נזק.
וגיף אליאב: התקנות עברו בקושי רב.
וגיף אליאב: לדעתי, צריך לשמר את המצב הקיים כי הסעיף הזה יכול להכניס לעוסק הלא הוגן לתת נימוק משפטי ולהצדיק את ההתנהלות שלו.
וגיף אליאב: לכן, לדעתי, זהו סעיף שהוא מיותר.
רונית תירוש: המוכר הלא הגון ישר יציע לך זיכוי, הוא לא יציע לך את הכסף.
רונית תירוש: ועכשיו לך תוכיח שהוא לא הציע.
ישראל אייכלר: אני רק לא רוצה שהחוק יהיה חד-צדדי.
ישראל אייכלר: היום אני צרכן, מחר אני מוכר בחנות.
ישראל אייכלר: צריך להיות פה סחר הוגן בין האזרחים.
ישראל אייכלר: אני לא רואה פה מישהו שיכול לגרום לאי-הגינות בסחר.
ישראל אייכלר: כל הגבלה בסחר בעולם דמוקרטי שהיא איננה למען אחד מהצדדים, היא הגבלה בלתי - - -
רונית תירוש: למה אתה צריך את החוק שלי במקרה הזה?
ישראל אייכלר: ראיתי שזה כתוב, זה נראה לי יפה.
רונית תירוש: לא, את הסעיף.
רונית תירוש: אני שואלת, למה אתה צריך?
רונית תירוש: הרי אם אתה מוכר, ואתה יודע שהחוק מחייב אותך להחזיר כסף, ואתה לא רוצה להחזיר כסף - - -
ישראל אייכלר: אז זכותו להציע - - - כספי, נקודה.
רונית תירוש: לא, גם בלי שאני אגיד את זה.
רונית תירוש: גם עדיין זכותך.
ישראל אייכלר: זה מה שאני שואל.
ישראל אייכלר: האם זה ברור שלפי החוק הזה מותר לו להגיד: קח סחורה במקום כסף?
אתי בנדלר: אם אני זכאית לקבל עכשיו מעוסק 90 שקלים והוא אומר לי: את יודעת מה?
אתי בנדלר: במקום שאני אתן לך עכשיו 90 שקלים, אני אתן לך זיכוי על 95 שקלים.
רונית תירוש: או זיכוי פלוס עוגה.
ישראל אייכלר: נו, אז זה בסדר?
רונית תירוש: זכותו, בטח.
רונית תירוש: הוא לא צריך אותי בשביל זה.
ישראל אייכלר: אם זה אותו דבר, אז אין בעיה.
ישראל אייכלר: אבל, מישהו הכניס את הסעיף הזה מסיבה מסוימת.
ישראל אייכלר: את המחוקקת, מה הסיבה שהכנסת?
רונית תירוש: לא, זה נדון פה.
רונית תירוש: זה לא היה במקור כמדומני.
אתי בנדלר: זה לא היה במקור.
רונית תירוש: היה דיון.
רונית תירוש: אמרו: בואו נציע לצרכן עוד אפשרות.
ישראל אייכלר: וזה אושר על-ידי הוועדה, נכון?
אתי בנדלר: זה אושר על-ידי הוועדה.
אתי בנדלר: אבל, בשביל זה יש הכנה לקריאה שנייה-שלישית.
אתי בנדלר: עושים חשיבה נוספת על הדברים.
ישראל אייכלר: מה העמדה שלכם?
סוזנה רבינוביץ: אני שוש רבינוביץ מאיגוד לשכות המסחר.
סוזנה רבינוביץ: בדיון הקודם אמרנו שלפעמים גם על-פי תקנות ביטול עסקה, העוסק יכול להטיב עם הצרכן, ולהציע לו את מלוא הסכום בזיכוי רק אם הוא כמובן ירצה.
סוזנה רבינוביץ: נדמה לי שגם משרד התמ"ת אמר שזה צריך להיות אולי ברור.
סוזנה רבינוביץ: ולכן, צריך להבהיר את זה פה.
סוזנה רבינוביץ: מבחינתנו, לא צריך לכתוב את זה כי באמת זה המצב החוקי.
סוזנה רבינוביץ: ואם בכלל, אז אולי זה משהו שדווקא צריך לכתוב בתקנות ביטול עסקה, לא כאן.
ישראל אייכלר: אז אתם מסכימים להוציא את זה?
סוזנה רבינוביץ: אין לי בעיה, כי המצב הקיים הוא שמותר לעשות את זה גם בלי שזה כתוב.
ישראל אייכלר: אז אין בעיה, נוציא את זה.
אתי בנדלר: אז סעיף קטן (ד) נמחק.
ישראל אייכלר: סעיף קטן (ד) נמחק.
ישראל אייכלר: סעיף (ה).
אתי בנדלר: "(ה) הוראות סעיף זה יחולו על שובר זיכוי שניתן בהתאם להוראות סעיף קטן (ד)..." – זה כמובן שצריכים למחוק – "...
אתי בנדלר: ובשינויים המחויבים גם על שובר מתנה.
אתי בנדלר: למעשה, מה שצריך לכתוב הוא שהוראות סעיף זה יחולו גם על שובר מתנה.
ישראל אייכלר: מי בעד סעיף (ה)?
ישראל אייכלר: סעיף (ה) התקבל פה אחד.
ישראל אייכלר: החוק הוכן לקריאה שנייה ושלישית.
לאה ורון: רגע, סעיף 2.
אתי בנדלר: תחילתו של חוק זה 30 ימים מיום פרסומו.
אתי בנדלר: " אני מזכירה שתוך 30 ימים מיום פרסומו של החוק, לאחר שהוא התקבל בקריאה שנייה-שלישית כמובן במליאה, כל בתי העסק יהיו חייבים להיות מצוידים בקופות - - -.
אתי בנדלר: חלק מהזיכויים הניתנים היום הם מקופות רושמות שהנייר שלהן או הדיו שלהן הוא דיו מחיק.
אתי בנדלר: זו אחת הבעיות שאיתה מתמודדת הצעת החוק.
אתי בנדלר: אני מקווה שאתם עשיתם את מה שצריך, והבאתם לידיעת כל העוסקים במשק שהצעת חוק זו עומדת להתקבל.
סוזנה רבינוביץ: אנחנו הבאנו לידיעתם.
סוזנה רבינוביץ: עם זאת, באמת יכול להיות ש-30 יום הוא פרק זמן קצר.
ישראל אייכלר: השר צריך להתקין תקנות איזה נייר צריך?
אתי בנדלר: החוק חל גם אם אין תקנות.
אתי בנדלר: להיפך, התקנות של השר הן תקנות שיכולות - - -
ישראל אייכלר: אז איזה נייר צריך?
ישראל אייכלר: נייר לא מחיק.
אתי בנדלר: נייר שהדיו לא מחיק.
לאה ורון: בפסקה (1) כשכתוב: "השובר יודפס", האם זה אפשרי גם שייכתב בכתב יד כמו שעושים חלק מהעוסקים?
אתי בנדלר: זו שאלה טובה.
אתי בנדלר: השובר יודפס או ייכתב.
אתי בנדלר: יכול להיות שיש מקום באמת להוסיף את זה.
לאה ורון: כי חלק מהעוסקים כותבים את זה בכתב יד, ואז זה בוודאי לא - - -
ישראל אייכלר: מקובל עלייך שזה יהיה 50 יום?
סוזנה רבינוביץ: אני חושבת שצריך לתת זמן למען ההגינות.
סוזנה רבינוביץ: רוב העסקים באיגוד הלשכות אין להם שום בעיה עם החוק.
סוזנה רבינוביץ: הם מבינים את הצורך.
סוזנה רבינוביץ: אבל, אני חושבת שלמען ההגינות צריך לתת להם זמן להיערך, לפחות לקטנים.
סוזנה רבינוביץ: העסקים הגדולים - - -
רונית תירוש: אין שום בעיה שייתנו בכתב יד.
אתי בנדלר: יש כאן הערה שהשובר מתייחס תמיד לשובר מודפס.
אתי בנדלר: אולי יהיה כתוב השובר יודפס או ייכתב.
ישראל אייכלר: תוסיפי: ייכתב.
רונית תירוש: השאלה היא האם זה לא יביא לכל מיני זיופים?
ישראל אייכלר: כתיבה.
ישראל אייכלר: חתימה של צ'ק זה גם - - -
רונית תירוש: נכון, אתה צודק.
ישראל אייכלר: חייב להיות: או ייכתב.
ישראל אייכלר: זה עושה את זה פשוט יותר.
ישראל אייכלר: פתרתי את הבעיה.
אתי בנדלר: כן, או ייכתב.
אתי בנדלר: את זה אני אוסיף בסעיף קטן (א)(1).
אתי בנדלר: לכן, אפשר לעשות את זה תוך 30 יום, כי מי שעדיין אין לו מכונה כזאת אז שיתכבד וייתן את ה- - -
רונית תירוש: אם ייכתב, אז אין לכם בעיה של היערכות.
ישראל אייכלר: נסכם.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית תוסמך להוסיף בסעיף (א)(1): השובר יודפס או ייכתב.
ישראל אייכלר: אנחנו נאשר את סעיף 2: תחילתו של חוק זה 30 ימים מיום פרסומו.
ישראל אייכלר: מי בעד סעיף 2?
ישראל אייכלר: התקבל פה אחד.
ישראל אייכלר: בהצלחה.
יצחק וקנין: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא: תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)(תיקון מס' 3), התש"ע-2010.
יצחק וקנין: רבותיי, אחרי הרבה זמן שלא נפגשנו, אנחנו סוף סוף מתחילים לראות את התקנות.
יצחק וקנין: אני מקווה שנוכל להתקדם בהתאם למה שעשינו בחוק הטיס.
יצחק וקנין: אשמח שגם בתקנות אני אהיה מעורב, בגלל שאני מכיר את החקיקה, אשתדל לסייע ולעזור ככל האפשר, גם אם יהיו חילוקי דעות כדי לגשר על הפערים, אני מקווה ש"חפץ השם בידינו יצלח".
לאה ורון: אתמול התקבל הנוסח השלישי של התקנות.
לאה ורון: אנחנו הפצנו את הנוסח הזה לכל המוזמנים, אני מקווה שכולם מחזיקים את הנוסח הנכון, גם אדוני היושב ראש קיבל את הנוסח שעודכן.
רון חלפון: בדיון הקודם אנחנו אישרנו את שינוי המונחים לתיקון תקנה 7, 8, 12, 14, 15 ו-16.
רון חלפון: אנחנו נבקש עכשיו לתקן את תקנה 1 שהיא תקנה 1 להגדרות של תקנות האגרות.
רון חלפון: אני אבקש להסביר, התקנה הזאת היא לקוחה מתקנות הרשיונות, היא חלה כאן על שני תקנות שונות על תקנה 38 ועל תקנה 11, לכן נבקש לייבא למעשה את ההגדרה מתקנות הרשיונות.
רון חלפון: בנוסף, כחלק מהתאמת המונחים לאחר חקיקת חוק הטיס החדש, אנחנו נבקש גם לתקן את ההגדרה של רשיון הפעלה, במקום הגדרת רשיון הפעלה – יבוא: רשיון להפעלה מסחרית של כלי טיס שניתן לפי סעיף 2 בחוק הרישוי.
רון חלפון: פה פשוט יש התאמת מונחים.
יצחק וקנין: רבותיי, הערות?
יצחק וקנין: אני אצביע על סעיף 2, תיקון תקנה 1.
יצחק וקנין: מי בעד רבותיי?
יצחק וקנין: הצבעה בעד תקנה 1 – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקנה נתקבלה.
רון חלפון: אני אסביר, תקנה 11 עוסקת באגרה עבור הרשאה מיוחדת לטיסה בכלי טיס בלתי מאויש או לסדרה של טיסות, כאשר תקנת משנה 4 נותנת פטור מסויים.
רון חלפון: היא קובעת שאם הוגשה יותר מבקשה אחת לטיסה, לסדרת טיסות בכלי טיס בלתי מאויש באותה קטגוריית משקל, לא יהיה צורך לשלם אגרה נוספת.
רון חלפון: העניין הוא כזה, שיכולים להיות כלי טיס שונים בתכלית באותה קטגוריית משקל, ולכן רשות תעופה אזרחית צריכה לעשות את כל העובדה מחדש.
רון חלפון: המטרה היא שאם מדובר באותו טיפוס של כלי טיס אז לא צריך לעשות את כל התהליך מחדש, אפשר לפטור מאגרה.
רון חלפון: לכן אנחנו מבקשים לשנות מאותה קטגוריית משקל לאותו טיפוס.
יצחק וקנין: הערות רבותיי?
יצחק וקנין: אני מצביע על תיקון תקנה 11(4) מי בעד?
יצחק וקנין: הצבעה בעד תקנה 11(4) – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקנה נתקבלה.
רון חלפון: תיקון תקנה 21 – תקנה 10: בתקנה 21 א לתקנות העיקריות 1 – במקום הרישה יבוא: אני אבקש ממר ארז פלס מרשות התעופה להסביר את התיקון.
ארז פלס: קיימים מספר סוגים של רישיונות כאלה שאינם תלויי זמן, הם קבועים, וכאלה שמתחדשים שזמנם קצוב ואז יש לחדש אותם.
ארז פלס: בנוסף, יש דבר שנקרא חידוש זכויות ברשיון, אותו רשיון שאינו קצוב בזמן, על מנת להשתמש בזכויות נדרשים לחדש אותן אם הן פגו.
ארז פלס: המצב הזה מטופל בתקנה 21 שמגדירה שאם פגו הזכויות על מנת לחדש אותם יש לבצע מבחן על ידי בוחן של רשות התעופה האזרחית.
ארז פלס: אין מצב או לא קיים מצב רגיל שאתה שומר על הזכויות, יש תהליך של שמירת זכויות והוא דורש מספר תנאים, ביניהם מבחן רמה, יש מצב שבו הזכויות פגו, ברגע שהזכויות פגו, זה כבר לוקח אותנו לתקנה אחרת שאינה דרך המלך לעניין זה והיא מטופלת בתקנה 21 לתקנות הרשיונות.
לאה ורון: בכל מקרה מה שאתם מציעים פה זה הפחתה בגובה האגרה.
ארז פלס: בתיקון הרישה מה שירד לתיקון הרישה ירד חידוש זכויות לפי הרשיון.
ארז פלס: חידוש זכויות מטופל אחרי תקנות הרשיונות ולכן זה לא רלבנטי פה, כן רלבנטי זה חידוש רשיון והוא נשאר.
איתי ארז: כלומר, לא תהיה אגרה על חידוש זכויות?
ארז פלס: זה לגבי הרישה.
ארז פלס: לגבי הסעיף השני, נוצר מצב שבו על סוג דומה של מבחן לחידוש הגדר מכשירים, יש לו מקביל וזה מה שנקרא חידוש קטגוריה 2 או 3.
ארז פלס: היסטורית אני מודה שאני לא יודע למה נוצר ההבדל בין התעריפים האלה, אבל התעריף שנדרש לחידוש קטיגוריה 2 או 3 הוא נמוך יותר ממה שנדרש לחידוש מכשירים, זה יצר מצב לא הגיוני שבעצם על מבחן דומה נגבות אגרות שונות, ומה שאנחנו מבקשים פה זה להשוות ביניהם וללכת לאגרה הנמוכה יותר, זה הפחתה.
רון חלפון: בהמשך לדברים, כמו שאמר מר פלס, אנחנו רוצים שהאגרות יהיו זהות, לכן אנחנו נבקש שזה לא יהיה 740, אלא 737.04 כדי שבפעם הבאה שאנחנו נעגל הם באמת יהיו אותו דבר, כי אם עכשיו אנחנו מעגלים, אז יכול להיות שיהיה פער של 10 שקלים, המטרה שזה יהיה זהה.
ארז פלס: הסעיף השלישי זה פשוט נשמט לנו הבלון המאויש, לכן אנחנו מבקשים להוסיף אותו לתקנה כי אין אגרה עבורו.
יצחק וקנין: אפשר להצביע על הסעיף.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף תיקון תקנה 21(10)(7) – כולל התיקון שביקשתם לגבי הסכום.
יצחק וקנין: הצבעה בעד תקנה 21 סעיף (10)(7) – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקנה נתקבלה.
רון חלפון: תקנה 11 – הוספת תקנה 24.
רון חלפון: במסגרת התקנה הזאת ביקשנו להוסיף שתי תקנות - תקנה 24א ו-24ב.
רון חלפון: לאחר התייעצות עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו נבקש לחזור בנו מהוספת תקנה 24ב, לכן נוסיף רק את תקנה 24א, ואני מקריא.
רון חלפון: אני אסביר, תקנה 68(א)(2) לתקנות הרשיונות קובעת שמי שמבקש רשיון טיס והוא לא עונה לדרישות המפורטות בתוספת, הוא יכול לבוא ולנסות להוכיח כשירות שקולה.
רון חלפון: אני אתן דוגמה - במקרה של עיוורון צבעים לדוגמה, אין יכול טייס לבוא ולהוכיח שהוא מפגין רמה של כשירות מספיק גבוהה כדי שהחיסרון של עיוורון הצבעים לא ייזקף לחובתו.
רון חלפון: הבדיקה הזאת בתקנות הישנות אנחנו לא קבענו אגרה בצידה, אנחנו מבקשים לתקן את המעוות.
יצחק וקנין: זאת אומרת זו בדיקה שנייה כבר שאנחנו מבקשים לבדוק את הכשירות, שהטייס כבר עבר ושילם אגרה.
רננה שחר: עד 2009 היא הייתה.
לאה ורון: אבל בתקנות הטיס 2009 לא מופיע.
רננה שחר: היא נשמטה.
רון חלפון: לכן אנחנו באים ומתקנים.
רון חלפון: בתקנות הישנות היא הופיעה, ובתקנות שאנחנו מתקנים אותן עכשיו היא לא מופיעה, ולכן אנחנו מתקנים.
רון חלפון: הרעיון הוא שאם יש מוגבלות מסויימת שאפשר להתגבר עליה - - -
יצחק וקנין: מה האגרה הראשונית שהוא משלם?
יצחק וקנין: אני לא זוכר את הסכום, אחרי שסיים את הכול וצריך לקבל את הכשירות שלו.
ארז פלס: השאלה למה, לסוג הרשיון שהוא מבקש.
ארז פלס: זה נע בין 1,500 ל-3,500 שקלים.
רננה שחר: סליחה, הבדיקה הרפואית.
ארז פלס: בדיקה רפואית אמרתי – 73 שקלים אם הוא מתלמד.
ארז פלס: אם הוא טייס אז זה גם משתנה, תלוי רשיון שלו והגיל שלו, אבל זה נע בין 150 ל-240 שקלים.
רננה שחר: 204 שקלים תקנה 18(ג) לתקנות.
יצחק וקנין: לכן אני רוצה להבין את גובה הסכום, זה בגלל היקף הבדיקה?
רון חלפון: זה מעבר לכך.
רון חלפון: הבדיקות האלה בדרך כלל מתבצעות בזמן טיסה כדי להוכיח את הכשירות הזאת, לכן אנחנו מדברים על משהו חדשני.
עמרי טלמון: הנושא הזה של בדיקות אנשים שיש להם בעיה פיזיולוגית, אני מניח שהוא מינורי לגמרי ואין לו ערך כלכלי גדול, אבל יש בו נקודה, לא יודע אם לקרוא לזה מוסרית אבל ערכית.
עמרי טלמון: אנחנו משתדלים לפתח עכשיו תכנית לקידום נכים ומוגבלים בטיסה דהייה אפילו צניחה, יחד אולי עם נכי צה"ל.
עמרי טלמון: האנשים האלה לא יהיו הרבה זה בטוח, אבל מצד שני, לבוא ולהגיד אתה משותק שתי רגליים ועכשיו תשלם תוספת, זה נגיד מצלצל לא טוב.
עמרי טלמון: עיוורון צבעים אני מסכים שזה מקרה גבולי כי מהמין הזה ישנם כמה, בזמנו אפילו ניהלנו בג"צ לגבי ארבעה מהם, ואז בעקבות הבג"צ ההוא, רופא המינהל דאז ד"ר ירדן אימץ את השיטה האמריקאית שבה הבחינה הסופית באמת מבוצעת בטיסה, אבל אלה אינם בדיוק נכים והם לא מוגבלים, לכן זה מקרה לחוד.
עמרי טלמון: אבל במקרה של בן אדם עם שיתוק חלקי או דברים מהסוג הזה, נראה לי שמבחינה ערכית זה לא ראוי לדרוש ממנו אגרה אם למרות כל הקשיים הוא מצליח להגיע לזה שהוא יושב בתא הטייס ומטיס אווירון.
יצחק וקנין: שאלה מר טלמון, מי אתה רוצה שיישא בהוצאות, הרי בכל זאת מדובר על הוצאות כבדות?
עמרי טלמון: באותה מידה שנדרשת לפי החוק נגישות לנכים לכל בניין במשרד ציבורי וזה מחייב רמפות ומעליות וכן הלאה, ולא מגישים את החשבון לנכה, אלא זה איכשהו הציבור משלם באותה מידה פה, ואני לא יודע אם יהיו כאלה חמישה בשנה, כך שלא מדובר פה על סכומי עתק לרת"א או לכל אחד אחר, אבל זה כן סכום מוחשי לבן אדם, וחוץ מזה, זה קצת לא יפה, זה הכול.
יצחק וקנין: איך אומרים – יש לימיני תמיד יועץ טוב, מר טלמון, סיפרתי לך פעם מה זה "כמים הפנים אל הפנים כלב האדם אל האדם", אז יש עצה טובה, אני מקווה שהם יקבלו אותה.
יצחק וקנין: לגבי העניין של עיוורון צבעים, אני מקווה שהאגרה תישאר כפי שהם הציעו, לגבי מה שאתה אומר, במידה ויהיו נכים כפי שאנחנו עושים את זה ברוב הוועדות, נותנים הנחה, תהיה הנחה לנכה של 50% באגרה.
לאה ורון: אבל עם אחוז מאוד מסויים.
איתי עצמון: צריך למצוא את ההגדרה המדויקת, מכיוון שיש כל מיני סוגים של זכאויות ונכויות לפי חוקי הביטוח הלאומי, חוק הנכים שעוסק בנכי צה"ל.
איתי עצמון: אני חושב שבדרך כלל יש איזושהי התייעצות עם גורמים מקצועיים במשרד הרווחה לעניין הזה.
איתי עצמון: אני לא בטוח שהמומחיות נמצאת ברת"א לבדוק בדיוק מי הנכה שיהיה זכאי ומי לא.
יצחק וקנין: נכתוב עם אחוז הנכות.
לאה ורון: הנכים לא מצוידים בתעודות לגבי הנכות שלהם?
רון חלפון: אני רוצה להתייחס.
רון חלפון: השאלה לגישתי היא לא שאלה מוסרית.
רון חלפון: מדובר פה ברשות שנותנת שירותים מסויימים.
יצחק וקנין: לכן אני לא נוגע במה שאתם הצעתם באגרה.
יצחק וקנין: אמרתי במידה ויהיה נכה אז צריך להתחשב בו.
רון חלפון: דווקא מהבחינה המוסרית התשובה שנותנת רשות התעופה האזרחית היא תשובה טובה.
רון חלפון: היא אומרת, גם אם יש מישהו עם מוגבלות, אנחנו נבוא ונבדוק ולפעמים גם אנשים עם בעיות בגפיים התחתונות או העליונות, מאפשרים להם לטוס בסופו של דבר.
רון חלפון: זאת אומרת, מהבחינה המוסרית אני חושב שהתשובה שניתנת היא תשובה טובה.
רון חלפון: עכשיו יש שאלה כספית, יש עלות מסוימת, יש שרות שניתן.
רון חלפון: גם במקומות אחרים אם אדם עם מוגבלות צריך לגשת לבדיקה מסוימת ויש עלות, אז הוא נושא באגרה.
רון חלפון: מהבחינה המוסרית הפתרון ניתן, מהבחינה הכספית השרות ניתן על ידי רשות תעופה אזרחי, זה שרות בעל עלות גבוהה.
רון חלפון: מדובר תוך כדי טיסה, ולכן אנחנו לא חושבים שיש מקום להבחנה כזאת.
יצחק וקנין: כמה נכים כבר מגיעים, זו השאלה.
יצחק וקנין: ולכן גם אם ישנה עלות כספית ויהיו בשנה 3 ו-4 ו-10 אפילו, זה עדיין לא ימוטט לא את הרשות ולא את אף אחד, לכן ההתחשבות היא יותר באיש עצמו, באדם כנכה.
יצחק וקנין: אתם לא חייבים לקבל את זה, זו הצעה.
יצחק וקנין: רבותיי, בואו לא נסתבך, זה לא בשמיים.
יצחק וקנין: לא מדובר על כמות גדולה של אנשים.
רננה שחר: של כמות לא, רק להגדרות אדוני, מבחינה של הזכאות זה דבר שלא מכירים אותו.
יצחק וקנין: רבותיי, אני מציע לכם הצעה טובה, איך תנסחו אני אמרתי 50% הנחה הוא יקבל מהאגרה.
יצחק וקנין: איך תנסחו?
יצחק וקנין: אני מטיל את זה על היועץ המשפטי של הוועדה ביחד אתכם תנסחו ונאשר, זה לא בשמים.
לאה ורון: נכה שיש בידו תעודה מאחת מרשויות המדינה שיש לו נכות של כמה אדוני?
יצחק וקנין: עד כמה אמרנו?
איתי עצמון: אני מודה שלא בדקתי את הסוגיה.
יצחק וקנין: יש לו תעודת נכה, זה מספיק בשבילו.
רון חלפון: יש 50% אורתופדי ויש רפואי.
יצחק וקנין: לא משנה – 50%.
לאה ורון: אז הוא יקבל פטור של 50% באגרה.
רון חלפון: לא, אבל אנחנו רואים שהוראת החוק תהיה ברורה מספיק.
רון חלפון: אני אומר שיש כל מיני דברים שאנחנו לא מכירים.
יצחק וקנין: יש לו תעודה שיש לו נכות של 50% זה לא משנה איזה פרמטר.
לאה ורון: תעשה 70%, אתה יודע מה – מ-70% ומעלה.
יצחק וקנין: מה זה נותן?
יצחק וקנין: זה לא משנה, גם 70% הוא יגיד לי אותו דבר.
לאה ורון: זה נכים יותר קשים, אז זה מצמצם את האוכלוסייה.
דפנה עין דור: השאלה אם על התעודה יש את שעור הנכה.
יצחק וקנין: כל נכה יש לו טופס שמתלווה מה אחוז הנכות שלו, יש לו אישור.
עמרי טלמון: צריך להביא בחשבון, שלא כל נכות היא פסולה מראש לטיסה.
עמרי טלמון: עבדכם הנאמן יש לו אחוז נכות לא מבוטל בגלל שקדחו לי חור בראש לפני 30 שנה, אבל זה לא הפריע לרשיון טיס.
עמרי טלמון: החזקתי תעודה רפואית והכול היה בסדר, לא נדרשתי לניסוי באוויר בשביל להוכיח כשירות.
עמרי טלמון: זה לא אוטומטי שכל נכות פוסלת מקבלת זה.
עמרי טלמון: יש בתקנות הרפואיות ויש גם אצל הרופאים התעופתיים את היכולת לקבוע אם בן אדם למרות שמבחינת חוק אחר אולי יש לו אחוז נכות מסוים כשיר לטייס או לא.
עמרי טלמון: מדובר על אלה שאינם כשירים לטיס בגלל הנכות שלהם ולא בגלל שהם נכים סתם.
עמרי טלמון: סתם נכים שכן יכולים לטוס, לא מגיע להם הנחה ולא כלום, אבל הם גם לא צריכים את הבחינה המיוחדת.
יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו נשאיר את התקנה הזאת, תהיה התייעצות עם ועדת העבודה והרווחה, אולי שם ימצאו לנו פתרון.
יצחק וקנין: בכל מקרה, אם עד סוף הישיבה לא יהיה לנו פתרון, אנחנו נאשר את התקנה כפי שהיא וננסה לחשוב איך אנחנו פותרים את הקטע של הנכים.
רון חלפון: החלפת תקנה 25 – במקום תקנה 25 לתקנות העיקריות יבוא: פטור לעובד רת"א לחוקר הראשי ולבוחן.
רון חלפון: יש בעלי תפקידים מסוימים שמכוח תפקידם הם נדרשים להחזיק רשיון טיס תקף, חלק מעובדי רת"א עובדים מסוימים בוחנים שבוחנים בדיקות מעשיות, ואנחנו ביקשנו גם להרחיב את זה מעט ולתת את הפטורים לחוקר הראשי ולמלא מקומו, אגם שהדין לא מחייב החזקה של רישיון טיס עבור התפקידים האלה, אבל חשבנו שיש מקום להרחיב את העניין מעט.
רון חלפון: הפטור שניתן לבוחנים הוא רק עבור כלי טיס שהם בוחנים עליהם, כמובן לא לכל כלי טיס, ואין פטור לבוחנים שעובדים בחברות תעופה לפי הפרק ה-12 וה-13 כי שם למעשה מי שנושא בעלות זה החברה שטייסיה נבחנים.
יצחק וקנין: נצביע על תקנה 25.
יצחק וקנין: הצבעה בעד תקנה 25 – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקנה נתקבלה.
רון חלפון: יש פה כמה שינויים, ראשית, יש התאמה של המונחים על פי חוק הטיס רשיון הפעלה מבצעי הפך להיות רשיון הפעלה אווירי, רשיון הפעלה מסחרי מוגדר בתקנות כרשיון הפעלה, יש כאן התאמה של המונחים.
רון חלפון: שנית, אנחנו מבקשים לשנות את המונחים מהפרק ה-13 בפרק ה-12, ומקום זה להגדיר כלי טיס, כלי טיס גדול לפי הפרק ה-13, וכלי טיס קטן ובינוני לפי הפרק ה-12.
רון חלפון: דבר שלישי, אנחנו מבקשים לחלק את האגרות בין רשיון הפעלה לרשיון הפעלה אווירי באופן שווה.
רון חלפון: בתקנות הקודמות החלוקה לא הייתה שווה.
איתי עצמון: בין מי למי?
רון חלפון: החלוקה בין האגרה של רשיון הפעלה מסחרי לרשיון הפעלה אווירי, אם תשימו לב אני אתן דוגמה לתקנה 1 – לרשיון הפעלה מסחרי האגרה הייתה 5,000 ולרשיון הפעלה מבצעי האגרה הייתה 10,000.
רון חלפון: מה שאנחנו עושים, לוקחים את אותה אגרה פשוט מחלקים אותה לשניים, אין העלאה של אגרות מעבר לעליית המדד, אבל אנחנו חושבים שמבחינת הפעולות שהרשות מבצעת זה נכון יותר שזה יהיה שווה בשווה.
רון חלפון: דבר שלישי שעשינו, מאז חוק הטיס החדש מפעיל זר אינו חייב ברשיון הפעלה מסחרי, או רשיון הפעלה מבצעי, מה שקרוי היום אווירי.
רון חלפון: עד לאישור חוק הטיס ולאישור התקנות הישנות, מפעיל זר היה משלם אגרות עבור הרשיון שניתן.
רון חלפון: אנחנו באים בגלל שינוי המונחים להסדיר את זה בסעיף (ב)1 קודם כל נבקש היתר הפעלה, שזה למעשה מפעיל זר, ישלם כמו שמשלם מפעיל ישראלי, למעשה אנחנו משווים את האגרה שהוא משלם כמו שהיה עד לאישור התקנות לחוק הטיס.
איתי עצמון: אני רוצה לשאול כדי להבין את המצב המשפטי שבעצם יהיה לאחר אישור התקנות האלה.
איתי עצמון: מפעיל ישראלי חייב ברשיון הפעלה אווירי לפי חוק הטיס, ברשיון הפעלה מסחרית לפי חוק רישוי שירותי התעופה וגם בהיתר הפעלה, מה שנקרא היתר עונתי.
איתי עצמון: מפעיל זר איננו חייב כמובן ברשיונות ב-AOC ברשיון הפעלה אווירי וברשיון הפעלה מסחרית, אבל הוא כן חייב בהיתר הפעלה, כלומר, רק מפעיל זר ישלם אגרה בעד היתר הפעלה, בעוד מפעיל ישראלי לא ישלם אגרה בעד היתר הפעלה.
רון חלפון: למעשה הוא לא ישלם עבור רשיון הפעלה מסחרית כי הוא לא נדרש לעבור רשיון הפעלה מבצעי, אם לא היינו קובעים הוא לא היה משלם, וברור שרשות התעופה האזרחית יש לה פעולות מסוימות כאשר היא מאשרת מפעיל זר.
איתי עצמון: מה ההבדלים בין הסכומים שמשלמים המפעילים הישראליים לעומת הסכומים שישלמו המפעילים הזרים?
רון חלפון: תקנה 26(א) מדברת למעשה על קבלת הרשיון בפעם הראשונה.
רון חלפון: ותקנת משנה ב' עוסקת באגרה שנתית - אגרה שנתית קבועה והמפעיל הישראלי והמפעיל הזר ישלמו את אותו סכום מדי שנה.
איתי עצמון: אתה מדבר על רשיונות, מפעיל זר לא ישלם אגרה בעד רשיון, הוא ישלם רק בעד היתר.
רון חלפון: הוא ישלם עבור היתר והמעפיל הישראלי ישלם עבור חידוש הרשיון, והסכום הוא אותו סכום.
רננה שחר: כפי שהיה בעבר לפני שחוק הטיס שונה, בעצם התיקון של חוק רישוי שירותי תעופה גרם לכך שמפעילים זרים אינם צריכים עוד רשיון הפעלה, אלא רק היתר הפעלה, זה השמיט את הקרקע מתחת היכולת לגבות ממפעילים זרים עבור אותה פעילות שנעשתה גם בעבר של מתן היתר הפעלה דו עונתי של בחינת - גם אם יש להם AOC גם אם הם עומדים בתדירויות וכו' לפי ההסכמים, וכל הבחינה שנעשית לפני שמוציאים היתר הפעלה עונתי ולא ניתן היה לגבות אגרות בעניין הזה בשל שינוי המונחים.
איתי עצמון: לגבי סוגי ההפעלות שמניתם בתקנת משנה (ב) הם רלבנטיים אותם סוגים גם לגבי היתר הפעלה?
רננה שחר: זה אחד בדרך כלל, אני מניחה.
איתי עצמון: השאלה אם לא כדאי לעשות איזושהי הבחנה כאן.
איתי עצמון: שאלתי אם היתר הפעלה כולל את כל סוגי הפעילויות שמניתם בתקנת משנה (ב).
רון חלפון: בדרך כלל הם כוללים את הסעיפים הראשונים כשמדובר על טיסות סדירות בשכר, אבל בהחלט ייתכן שיהיו גם פריטים אחרים.
רון חלפון: אני בוודאי לא רואה מניעה שאם העתיד יזמן לנו הזדמנות מסוימת למפעיל זר שתגבה ממנו אגרה כמו שנגבית ממפעיל ישראלי ולא נצטרך ללכת לתקן את האגרות.
רון חלפון: אנחנו רוצים לתת פתרון לכל סוג הפעלה.
דני מורג: בהמשך למה שעורך דין חלפון אמר, יש מקרים לא מעטים שחברה זרה מפעילה גם טיסות סדירות וגם טיסות שכר, כך שזה מצדיק את התוספת הזאת.
עמרי טלמון: לבושתי, אני לא כל כך שוחה בהגדרות האלה של הפעלה שאני מבין הפעלה סתם זה הפעלה מסחרית בעצם והפעלה אווירית.
עמרי טלמון: לגבי סעיף 8 שהוא רלבנטי פחות או יותר לכלים שהחברים שלנו מפעילים, האם בעליו של אווירון זעיר משקל שמפעיל אותו לצרכיו שלו לא מסחרי ולא כלום, חייב ברשיון הפעלה ובאגרה?
רון חלפון: הוא חייב ברשיון הפעלה אווירית, ובאגרה צנועה בצידה.
עמרי טלמון: מה הרציונל מאחורי רשיון הפעלה אווירית?
רננה שחר: קודם כל ההסדר שרשיון הפעלה מבצעי למפעילי אווירונים זעירים, גלשונים ומצנחים ממונעים הוא הסדר בתקנות ההפעלה שעומרי מכיר אותו מצוין, אני לא מזלזלת בידע שלו, ויש סעיף בחוק הטיס ששמר את רשיונות ההפעלה האלה בתוקף של סעיף מפורש ששמר אותם בתוקף, הרציונל, ועמרי מכיר את זה יותר טוב ממני, שרצו לתת מסגרת מארגנת להפעלה הזאת שהיא יותר מאשר של הפעלה כללית של ססנה או משהו מהסוג הזה, אני חושבת שנערכת בימים אלה חשיבה ברשות התעופה האזרחית, גדי יותר בזה ממני לעניין הסדרים העתידיים.
יצחק וקנין: לדוגמה,לי יש מטוס זעיר שאני אולי טוס בו פעם בשנה, אני משלם רשיון הפעלה וגם אגרה שנתית, מה גובה האגרה השנתית?
יצחק וקנין: זה בהתאם למשקל, נכון?
רננה שחר: 210 שקלים, אדוני.
יצחק וקנין: זה סכום אחד?
עמרי טלמון: השאלה שלי בעצם חצי שאלה, מפני שבנוסחה של התקנות כפי שהן היום בסעיף הזה מופיעים גם טיסנים נהוגי רדיו, ודיברנו על זה כשדנו בחוק הטיס, טיסנים נהוגי רדיו.
יצחק וקנין: מטוס ללא טייס?
עמרי טלמון: זה מטוס ללא טייס, אם כי בהגדרה של מטוס ללא טייס הוא לא מופיע, מפני שבהגדרות הישראליות מטוס שמשמש למטרות שעשוע או ספורט, לא חלים עליו כל הדברים, אבל זו לא הנקודה.
עמרי טלמון: אני יורה לעצמי כביכול כדור ברגל, כאן אני מסכים לגמרי עם רננה, שכלים כאלה אי אפשר להטיס אותם שכל ילד יקנה כלי ויטיס אותו וייכנס במישהו.
עמרי טלמון: המצב החוקי עד היום שקלוב התעופה החזיק ברשיון הפעלה של טיסנים נהוגי רדיו שהם אגב טיסני מנוע, בהגדרה שלהם כתוב, זה לא טיסני דאון, ותחת המטריה הזו המפעילים של הכלים יכלו להפעיל אותם כאשר אז הם כפופים לתקנות ולכללים ולחוקי הזהירות שנקבעו ברשיון ההפעלה של קלוב התעופה לפי ספר עזר המבצעי שלו, בזה יש הגיון רב מאוד, כי יש סיכון רב בפעילות הפיראטית בסביבה הזאת.
עמרי טלמון: מצד שני, לאווירונים הזעירים, גם מה שרננה אומרת זה עושה שכל, באותו הגיון אפשר לומר שאגודת התעופה הספורטיבית הקלה תחזיק ברשיון הפעלה גורף למטוסים הזעירים והחברים בה, כל בעלי המטוסים הזעירים בארץ בניגוד לטיסנים, יוכלו לטוס תחת המטריה הזאת, בכפוף לכללים שנקבעו על ידי האגודה ועדת הבטיחות של הטייס וכו'.
לאה ורון: אדוני מתנגד לכך שבתקנות למוצעות בהשוואה לתקנות העיקריות הוסרו המלים "או טיסנים נהוגי רדיו"?
עמרי טלמון: אני חושב שזה לא בסדר.
איתי עצמון: גם לתקנה בכל מקרה בין תקנת משנה א' ל-ב' אם אני מבין נכון.
רון חלפון: ההערה הזאת נכונה, אנחנו מבקשים לתקן את תקנה ב' שיימחקו גם משם המלים "או טיסנים נהוגי רדיו", כדי שתהיה התאמה בין א' ל-ב'.
רון חלפון: אני רוצה להגיד שני דברים, אלף – בנוגע לאווירונים זעירים האגרה הייתה קבועה גם בתקנות הקודמות, גם באלה שקדמו להם, אין פה שום דבר חדש.
רון חלפון: השינוי היחיד הוא הסרה של טיסנים, אנחנו מבקשים לפטור מהאגרה.
גדי רגב: אני מבקש להגיד שני דברים.
גדי רגב: האחת – כל הנושא של האגרה של המטוסים הזעירים הייתה פעם הרבה יותר גבוהה, כי לא הייתה קיימת, ואנחנו הכנסנו את הקטיגוריה הזאת כדי להוריד את האגרה על המטוסים הזעירים לעומת מטוסים בעלי משקל גבוה יותר.
גדי רגב: סוגייה שנייה - כל מערכת היחסים של רת"א, הקלוב והמשתמש הסופי, אני מציע שלא נכניס אותה כרגע לפה, אנחנו בעיצומה של איזושהי עבודה בעקבות חוק הטיס זה מישור אחר, אני מציע להשאיר את זה, אנחנו בעיצומה של עבודה כרגע על הנושא הזה, ועמרי יודע שאנחנו בעיצומה של עבודה כזאת.
עמרי טלמון: אכן אני יודע, לא שכחתי.
איתי עצמון: בכל מקרה להבין מההחלטה, בעצם התיקון של תקנת משנה א' צריך לעלות בקנה אחד עם תקנת משנה ב' של תקנה 26?
איתי עצמון: אנחנו נעשה בדיקה ונראה – זה הדבר היחיד שהיה חסר?
רון חלפון: המלים – "או שכר" שהוספנו צריכות להיכנס.
יצחק וקנין: אתם תתקנו את זה.