GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלומי יואל: יכול להיות שאנחנו לא בדיוק מבינים בתהליכים האלה, אבל בעיקרון – נכנסים לפרטים ולפרטי פרטים, והעקרונות עדיין לא כל כך ברורים.
שלומי יואל: מה לגבי שחקנים, מפיקים, ספקי תוכן קטנים?
שלומי יואל: לא כל כך ברור.
שלומי יואל: מה לגבי הנושא של הפרדה מוחלטת של תשתית מתוכן?
שלומי יואל: בסופו של דבר, לגבי העניין של האחוזים - -
אברהם פורז: הכל כתוב.
שלומי יואל: בנושא של בעלות על תשתית, סביר להניח שהמשחק בעיקרו הוא משחק כלכלי.
שלומי יואל: לפיכך אני מציע שתיעשה הפרדה מוחלטת בין תשתית לתוכן, וכל גורם שישלוט בתשתית, גם אם הוא גורם חיצוני ב- 90 אחוז, לפי דעתי הסכנה היא כזו קטנה, לעומת זאת – גם גורם ישראלי ששולט בתשתית ובתוכן, הסכנות פורטו פה על ידי לא מעט אנשים בישיבות קודמות – הן הרבה יותר חורגות וגדולות.
אברהם פורז: בהצעה המקורית היה 51 אחוז.
אברהם פורז: אנחנו נשווה את זה עם הלווין, שיהיה 26 אחוז.
אברהם פורז: אם במרוצת השנים יסתבר שיש בעיה – אפשר יהיה לעשות תיקון חקיקה בבוא העת.
אברהם פורז: אנחנו ממשיכים הלאה : "אזרח ישראלי" ו "תושב" – עברנו.
אברהם פורז: " (2) המבקש לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לקבל רשיון כאמור, ואם הוא תאגיד – נושא משרה בו או אדם שהוא בעל עניין בתאגיד לא הורשע כאמור".
אברהם פורז: "6ח3.
אברהם פורז: סייגים למתן רשיון.
אברהם פורז: השר ידחה בקשה לרשיון לשידורי כבלים, אם לדעתו – (א) מתן הרשיון עלול להיות נוגד את טובת הציבור; (ב) מתן הרשיון עלול להוות סיכון לביטחון המדינה; (ג) המבקש או מפלגה או שליח של מפלגה, במישרין או בעקיפין, אשר עלול להשתמש בשידורים לקידום מטרותיה של המפלגה;..." - - הנושא של בעלויות צולבות יובא בהמשך.
אברהם פורז: אנחנו בסעיף 22: ""6ט1 (א) בעל רשיון לשידורי כבלים יקיים את השידורים באורח תקין וסדיר במסגרת הרשיון שהוענק לו ועל פי התקנות והכללים שנקבעו לפי חוק זה.
אברהם פורז: (ב) ראה השר לאחר שנועץ במועצה, או ראתה המועצה כי בעל רשיון לשידורי כבלים פועל באופן העלול לגרום לפגיעה בביצוע תקין וסדיר של השידורים, או כי יש בפעולתו כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתחרות בתחום השידורים, רשאי כל אחד מהם, להורות לבעל הרשיון בדבר צעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה".
אברהם פורז: סעיף 23 – "בסעיף 6 י' לחוק העיקרי - (1) במקום סעיף קטן (א) יבוא: (א) (1) רשיון לשידורי כבלים, לרבות זכות מהזכויות המוקנות בו, אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול; על אף האמור, רשאי השר, לאחר התייעצות עם המועצה, ולאחר ששקל את השיקולים המפורטים בסעיף 6ח1, להתיר העברת רשיון לשידורי כבלים אגב שינויים מבניים בתנאים שיורה עליהם, אם שוכנע שמתקיימים בבעל הרשיון הנעבר כל התנאים שהתקיימו במעביר; (2) העברה, שיעבוד או עיקול של נכס מנכסי רשיון השידור שלא הותרו במפורש ברשיון, טעונים אישור השר; על אף האמור, שיעבוד של נכס כאמור לטובת תאגיד בנקאי כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי).
אברהם פורז: אינו טעון אישור כאמור; ׁ(3) שיעבוד שהוטל על נכס מנכסי הרשיון, לא ימומש אלא בדרך שאישר השר, ובלבד שלא יהיה במימוש כדי לפגוע בביצוע תקין וסדיר של השידורים; לאחר מכן יש כמה דברים טכניים: במקום "מישק" יבוא "קצה".
אברהם פורז: ואחר כך יש שינוי טכני, שבמקום "בעל זכיון" יבוא "בעל רשיון".
אברהם פורז: אחר כך נאמר שאחרי "השר רשאי" תימחקנה המילים" "לאחר התייעצות עם המועצה".
אברהם פורז: למה מחקתם?
יזהר טל: זה עניין שתלוי בהחלטות שתתקבלנה.
אברהם פורז: אני ממשיך: "(ד) אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) בעל הרשיון הפר תנאי ברשיון הפרה שאינה מהותית, ולא תיקון את ההפרה כפי שהורו לו השר או המועצה;
ראובן ריבלין: כי לגבי הפרה מהותית יש הוראה אחרת.
אברהם פורז: אני ממשיך בקריאה: "(5) חדלו להתקיים בבעל הרשיון אחת או יותר מן התכונות המכשירות אותו להיות בעל רשיון לשידורי כבלים:" (25.
אברהם פורז: בסעיף 6 יבא לחוק העיקרי – (1) אחרי "בתקנות" יבוא "או ליתן"; (2) אחרי "בסעיף 6יא" יבוא "או בשל כך שפג תוקף רשיון לשידורי כבלים או רשיון אחר שמכוחו מופעל מוקד השידור; (3) במקום "תחנת השידור והפעלתה" יבוא "מוקד השידור והפעלתו" ובמקום "בתחנה לבעל הזיכיון" יבוא "במוקד לבעל הרישיון".
אברהם פורז: הוספת סימן ג' 1 - מעבר מזיכיון לרשיון.
אברהם פורז: "הגדרות 6יב1 בסימן זה – "בעל זיכיון", "זיכיון", "תחנת שידור" ו "רשת כבלים" – כמשמעותם בפרק ב1, כנוסחו ערב תחילתו של תיקון מס' 25 ; "חברה" – לרבות תאגיד אחר; "חברה בעלת זיקה" –חברת אם, חברת בת או חברה אחות; "השפעה ניכרת".
אברהם פורז: .." האם השתנה פה משהו?
אברהם פורז: אם לא, אין צורך לקרוא.
אברהם פורז: אני ממשיך: "בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כבעל השפעה ניכרת בתאגיד אם הוא מחזיק עשרים וחמישה אחוזים או יותר מאמצעי שליטה כלשהו בתאגיד".
קריאה: תתקן ל- 26 אחוז, בהשוואה למה שקבענו קודם.
אברהם פורז: אלה דברים שונים לגמרי, אין קשר.
אברהם פורז: "6יב2.
אברהם פורז: השר ראשי ליתן לבעל זיכיון או לחברה בעל זיקה אל בעל זיכיון (להלן- המבקש), רשיון כללי לפי סעיף 4, לביצוע פעולות בזק ולמתן שירותי בזק באמצעות רשת הכבלים המשמשת לשידורים בידי בעל הזיכיון (להלן – הרשיון), בכפוף לתנאים אלה: (1) תוך 60 יום ממועד תחילתו של תיקון מס' 25 הגישו בעל הזיכיון וחברה בעלת זיקה אליו בקשות לקבלת רשיון כללי לאחד מהם ורשיון כללי לשידורי כבלים – לשניה, לגבי כל האזורים הכלולים בזכיון; מבקש הרשיון הכללי יתחייב לפעול ככל שנדרש לשם התאמתה של רשת הכבלים
אברהם פורז: לשמש כרשת בזק ציבורית;, תעברו על הסעיף, ואם טעינו בנוסח – תגידו לנו.
אברהם פורז: הכוונה שלנו היתה זו: אנחנו נותנים אפשרות לחברות הכבלים לומר שהם לא רוצים את החוק הזה, ורוצים להמשיך במשטר הקודם.
אברהם פורז: היה והם בכל זאת רוצים, מה שאנחנו רוצים שיקרה זה כך: שתוך 60 יום מתחילתו של החוק, חברות הכבלים הוותיקות, שהפעם מתפלגות ל- 3: תשתית, תוכן, מוקד שידורים – מבקשות את הרשיונות לדברים האלה, כאשר יש להם חובה לתת את החבילה כולה.
אברהם פורז: אנחנו לא רוצים ליצור מצב שמישהו יגיד שהוא רוצה תשתית רק באזור אחד, והשידורים באזור אחר, לא בחפיפה לתשתית.
אברהם פורז: זו חייבת להיות חבילה.
אברהם פורז: זאת מטרת הסעיף.
אברהם פורז: הוא מנוסח כאן לפי מיטב היכולת של המשפטנים שלנו, של המדינה.
אברהם פורז: ככל שאתם חושבים שיש איזושהי תקלה – תעירו לנו.
דני רוזן: אני רוצה להעיר שביקשתי מחברות הכבלים להגיש את הבקשה למשרד, כדי שהתהליכים יעברו מהר.
דני רוזן: עד היום לא נעניתי בחיוב.
איילת כהן מעגן: בדיונים קודמים סוכם שתשובת המשרד תינתן תוך 180 יום לבקשת רשיון כללים לשידורים.
איילת כהן מעגן: זה היה הסיכום.
אברהם פורז: יש לי שאלה אל דורית ענבר – נניח שלא יוציאו את הלווין, אתם רוצים לעסוק ישירות בתכני טלוויזיה?
אברהם פורז: הרי אסור שתשתית ותוכן יהיו בחברה אחת.
אבי (אברהם) גבאי: לא.
אבי (אברהם) גבאי: תהיה חברת בת של בזק שתיתן שירותי טלוויזיה, כמו שנותנות חברות הכבלים וכמו שנותנת חבר YES.
אברהם פורז: בהנחה שזה מותר על פי החוק.
אברהם פורז: אז מה אתם רוצים, שייפסקו בעניין הזה תוך זמן מוגדר?
אבי (אברהם) גבאי: שיפסקו באותו זמן שאנו מבקשים רשיון.
אברהם פורז: כמה זמן מהרגע שהוגשה בקשה לרשיון צריכה המועצה לכבלים?
דידי לחמן מסר: מדובר כאן על הליך מהיר בגלל חברות הכבלים.
דידי לחמן מסר: זה סעיף של מעבר מזיכיון לרשיון, בגלל שחברות הכבלים הולכות להמיר את הזיכיונות ברשיונות.
דידי לחמן מסר: לגבי כל היתר אין מגבלת זמן.
דידי לחמן מסר: נניח שחברת "אופק" או חברת תשלים מחר את התשתית שלה – היא תגיש בקשה, כמו כל חברה אחרת, וכך גם חברת "בזק" או "סלקום".
דידי לחמן מסר: וכן הקיצוב של הזמן שנכנס כאן, כדי שהכבלים יוכלו לעבור מהר מפעילות אחת לאחרת, אין דינה כדין שחקן חדש שרוצה להיכנס לתחום.
אברהם פורז: הבעיה היא זו – שגם מועדים שנקבעים באופן סטטוטורי בחוק, אין להם שום משמעות זולת האפשרות לפנות לבית המשפט ולהתלונן.
אברהם פורז: אני מציע – 6 חודשים.
אברהם פורז: בהנחה שחברת בזק הקימה חברת בת, והיא מגישה בקשה לשדר שידורי כבלים וכן הלאה – יש לכם התנגדות שנקבע שתחליטו על 6 חודשים?
דני רוזן: קודם כל, יש לנו ניסיון איך נותנים רשיון.
דני רוזן: אנחנו, בדרך כלל, קובעים תקנות על סמך החוק הראשי.
דני רוזן: יש לנו היום תקנות לרשיון מיוחד, רשיון מפ"א, רשיון בזק, ויש רשיון כאלה לרשיון ללווין.
דני רוזן: לגבי התקנות האלה – יש שני הליכים.
דני רוזן: ההליך האחד הוא של תקינות הבקשה, שכל המסמכים הרלבנטיים הוגשו למשרד ועומדים בדרישות, ואחרי כן – ההליך של הרישוי עצמו.
דני רוזן: אנחנו, בשנים האחרונות, מצליחים לעמוד בביורוקרטיה במאמץ די גדול.
דני רוזן: מדברים על 30, 50 או 90 יום, לפי העניין.
דני רוזן: לפי עניות דעתי יצטרכו לעסוק במתכונת רשיוני לווין כבמתכונת דומה לרשיון שידור.
דני רוזן: המתכונת התבררה כמוצלחת, כלא בעייתית.
אברהם פורז: אני רוצה לשאול את דורית ענבר – כשהגישו למועצה את הבקשה לרשיון של הלווין – כמה זמן זה לקח?
קריאות: אחרי חודשיים.
דורית ענבר: אחרי שהיו תקנות.
דורית ענבר: צריך תקנות, אני רוצה להסביר.
דורית ענבר: מקימים פה עכשיו מערכת חדשה.
דורית ענבר: כל מה שצריך לעשות זה לקבוע את התקנות.
דורית ענבר: הראשון יסבול, אולי, אבל אחר כך לא תהיה בעיה.
דורית ענבר: בהנחה שיש כבר תקנות, וזו היא רק פרוצדורה - -
אבי (אברהם) גבאי: ההצעה שלי היא שלא תגדירו תוך כמה זמן יינתן רשיון לבזק, או לגוף אחר, אלא תגדירו תוך כמה זמן צריך לפרסם תקנות.
אבי (אברהם) גבאי: לדעתי, מרגע שעבר חוק הלווין, ועד שפורסמו התקנות למתן רשיון – עברה שנה.
אבי (אברהם) גבאי: זו הבעיה האמיתית.
אבי (אברהם) גבאי: לא מתן הרשיון אלא התקנות הן הבעיה האמיתית.
ראובן ריבלין: אני מוכן להצהיר שהמשרד ייתן עדיפות לנושא התקנות, ותוך 4 חודשים מיום פרסום החוק, תהיינה תקנות.
בני איינהורן: אני רוצה הבהרה למה שכתוב כאן.
בני איינהורן: כאשר הסברתם קודם, שמיום מעבר התיקון אנחנו צריכים להגיש בקשה תוך 60 יום, כתוב בהמשך שתוך 90 יום צריכה להינתן תשובה, אבל הניסוח של ה- 90 יום מתייחס רק לחוק הבזק.
בני איינהורן: אני רוצה שיובהר שהכוונה היא לכל המכלול, שלא נקבל רשיון רק לתשתית, ולא נקבל גם לשידורים.
אברהם פורז: רבותיי.
אברהם פורז: העניין הזה מאד דוחק.
אברהם פורז: הסיבה היא שהזיכיונות שלכם עומדים לפוג והשאלה היא האם אתם זכאים להארכתם, האם מילאתם בקפידה על התנאים.
בני איינהורן: אני רוצה לחדד את זה.
בני איינהורן: לא ייתכן שאנחנו עובדים על החקיקה, אנחנו מגישים תוך 60 יום, וייתנו לנו תשובה תוך 90 יום, אבל תשובה על הכל.
בני איינהורן: לא ייתכן שייתנו תשובה חלקית.
אברהם פורז: אנחנו נקרא: "6יב3.
אברהם פורז: השר ייתן החלטתו בבקשה לרשיון כאמור בסעיף 6יב2 תוך 90 ימים ממועד קבלת הבקשה כאמור באותו סעיף או מהמועד שבו המציא המבקש מידע או ערך כל שינוי שנדרשו; דרישה למתן מידע או עריכת שינויים תענה על ידי המבקש תוך 15 ימים מיום שהומצאה לו".
אברהם פורז: יש בעיה בנוסח?
דני רוזן: בעמוד הבא 6יב4, פותר את זה.
דידי לחמן מסר: סעיף 6יב4, אליו התכוון מר איינהורן טרם הובא בפני הוועדה.
דידי לחמן מסר: אנחנו ניקח את הערות הוועדה בחשבון.
נילי יבניאלי: רציתי להעיר לגבי סעיפים 6יב2, ו- 6יב3.
נילי יבניאלי: בזמנו, בדיונים שנערכו פה, דיברנו על כך שהנוהל, ההליך לקבלת רשיון שידורים על ידי חברות הכבלים יהיה בהתאם לתקנות שקיימות היום לגבי מפעילים אחרים.
נילי יבניאלי: התנאים חוזרים פה בצורה כזו או אחרת על התקנות, וזו לא חזרה מדויקת.
נילי יבניאלי: היתה פה הצהרה של דידי לחמן מסר שהתקנות יחולו - -
דידי לחמן מסר: הצהרה שלי?
דידי לחמן מסר: זה לא עניין שלי, אלא של משרד התקשורת.
אברהם פורז: אני עדיין לא מבין מה הבעיה.
נילי יבניאלי: אני חושבת שהעובדה שנקבעים פה הליכים וזמנים – תוך 90 יום ו- 15 יום למתן תגובות - -
אברהם פורז: זה משהו מיוחד לגבי קבוצה שעוברת ממשטר אחד למשטר אחר.
אברהם פורז: אלה הן תקנות מיוחדות.
אברהם פורז: לגבי האחרים – זה רגיל.
דני רוזן: אבל ברור שכל יתר כללי התקנות – חלים.
נילי יבניאלי: זה לא כתוב וזה לא ברור.
נילי יבניאלי: זה הליך אחר.
מוריאל מטלון: לא תוכל לתת להם את הרשיון, כיוון שיאמרו שאין תקנות.
מוריאל מטלון: צריך לומר שזה יהיה לפי התקנות, כי אחרת תרצה לתת, תהיה לך הסמכה בחוק, אבל לא תהיינה תקנות.
מוריאל מטלון: צריך להגדיר פה שזה יינתן על פי תקנות המפ"א.
אברהם פורז: ואם זה לא מוגדר?
דני רוזן: קודם כל, תקנות מפ"א מגדירות הליך חד משמעי לתת רשיון כללי.
דני רוזן: כשכבר ניתן רשיון כללי אחד – ואומרים שלקח חודשיים לתת אותו, זה נראה סביר מאד.
דני רוזן: בתקנות האלה, כמו שהן כתובות היום, יש סעיף מפורש שלא מאפשר לתת רשיון מפ"א לחברות הכבלים, בגלל החוק.
דני רוזן: כאשר החוק יעבור, ניתן יהיה לבטל את השורות האלה בתקנות מפ"א, והתקנות יחולו גם על הכבלים - -.
דני רוזן: יש פה דרישה שמקובלת עלי, להבטיח שזה יהיה בתהליך מזורז.
אברהם פורז: אני עדיין לא הבנתי במה זה פוגע בכם.
אברהם פורז: ההוראות האלה של הכבלים הן מיוחדות, כי הם בתהליך של emergency.
אברהם פורז: אצל אחרים – זה רגיל.
נילי יבניאלי: אני מסכימה לעניין המועדים, אבל יש גם תהליך של איך מגישים בקשה, מה היא צריכה לכלול, וכן הלאה.
אברהם פורז: מה בסעיף הזה פוגע?
אברהם פורז: עוד לא הבנתי.
טל אופק: אנחנו מצהירים פה שהתקנות יחולו עליהם.
בני איינהורן: השר צריך להבין את הנקודה: אני מגיש בקשה ל- 2 רשיונות.
בני איינהורן: לרשיון הבזק ניתנה פה תשובה.
בני איינהורן: לרשיון השידורים – אין סעיף עדיין, אבל אין תקנות.
בני איינהורן: צריך להבין שכפי שאתה מבקש מאתנו להגיש בקשה לחבילה, ההחלטה חייבת להיות על כל החבילה.
בני איינהורן: לכן, אם סעיף 6יב4, שעוד לא נוסח, ייקבע לוח זמנים ארוך יותר – כרגע אנחנו במקסימום של 5 חודשים - -
דני רוזן: אז יש פתרון ב- 6יב6 שכל עוד לא ניתן רשיון כללי , ימשיך בעל הזיכיון לפעול לפי הזיכיון הקיים.
בני איינהורן: יש כאן כשל.
בני איינהורן: אתה מצפה ממני לומר שאני עובר לעידן הרשיונות, ואני יכול להתעורר אחרי חצי שנה או שנה ותאמר לי שלא נתת לי רשיון לשידורים.
בני איינהורן: אני חי באי ודאות.
בני איינהורן: אני מגיש בקשה על הכל, ותוך פרק זמן סביר אני רוצה תשובה על הכל.
דידי לחמן מסר: הרי זה נוגע לרשיון הכללי של השידורים.
דידי לחמן מסר: הוא אומר שזה שהוא רשאי להמשיך לשדר זה טוב מאד, אך הוא רוצה לדעת האם בסופו של דבר יותר לו להמשיך ולשדר.
דידי לחמן מסר: זו השאלה שלו.
דידי לחמן מסר: שננסח את סעיף 6יב4, ניקח את הדברים האלה בחשבון.
אברהם פורז: התשובה של ה- 90 ימים חייבת להינתן בכל הדיסציפלינות – גם בתחום התוכן וגם בתחום התשתית, הכל תוך 90 יום.
דידי לחמן מסר: זו בדיוק הבעיה.
דידי לחמן מסר: אם הוא יגיש בקשה לרשיון לשידורים שהיא זהה למה שהוא עושה היום, אז באמת אין כל כך בעיה לאשר.
דידי לחמן מסר: אבל נניח שהוא יגיש בקשה שתכלול עוד כמה חבילות או דברים – יכול להיות ששם תהיה בעיה.
ראובן ריבלין: למה ללכת עם מחשבות של מה הוא יכול?
ראובן ריבלין: כתוב שהוא יכול לבקש מה שיש לו, תוך 90 יום.
ראובן ריבלין: זה הכל.
אברהם פורז: בואי נניח לרגע שהוא מבקש את מה שיש לו, פלוס תוספות.
אברהם פורז: אין מניעה למועצה לאשר חלק ולומר שלגבי היתר ידונו בהמשך.
דידי לחמן מסר: אין כוונה לפגוע במה שיש לו.
דידי לחמן מסר: אני משאירה למועצה שיקול דעת לגבי הדברים החדשים.
ראובן ריבלין: אז אם המועצה תוכל לאשר תוך 90 יום את הכל- היא תאשר.
ראובן ריבלין: אין פה הרי רשעות או שרירות לב.
ראובן ריבלין: אם לא – היא תוכל לאשר את מה שיש, ולגבי העניין האחר עוד לדון.
ראובן ריבלין: יש במועצה אנשים טובים והם יודעים לשקול.
דורית ענבר: יש לי רק חשש אחד.
דורית ענבר: אני רוצה לדעת שכאשר יגיע הרגע, ותבקשנה חברות הכבלים רשיון מפ"א ילכו לפי תקנות המפ"א והתקנות האלה כבר קיימות.
דורית ענבר: לגבי השידורים – שתהיה רציפות.
דורית ענבר: הדבר הזה צריך להיות ברור, שהם מחויבים להמשיך לשדר כדי שלא יהיה - -
דידי לחמן מסר: צריך יהיה להיות ברור, כי אין תקנות.
דידי לחמן מסר: אין תקנות לעניין בקשה לרשיון לשדר - -
אברהם פורז: אני ממשיך בקריאה: " 6יב6 לא ניתן רשיון כללי כאמור בסעיף 6יב2, או כל עוד לא ניתן, יחולו הוראות אלה: (א) בעל זיכיון לשידורי כבלים ימשיך לפעול על פי זיכיונו עד תום תקופת הזיכיון, ולעניין זה יחולו הוראות החוק...." - -
מוריאל מטלון: צריך להיות כתוב כאן: "לא ניתן רשיון כללי לבעל זיכיון או לחברה בעלת זיקה לבעל זיכיון".
מוריאל מטלון: אחרת תהיה כפילות – יהיה מצב שבעל הזיכיון עצמו לא יבקש זיכיון , חברה קשורה אתו תבקש, ואז – הוא יישאר עם זיכיון והחברה הכפולה תקבל את הזיכיון.
ראובן ריבלין: מאיפה ממציאים את הדוגמאות האלה?
אברהם פורז: נמשיך בקריאה: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א)- (1) במקום סעיף 6יא(ב) כנוסחו ערב תחילתו של יקון מס' 25 יבוא: "(ב) בוטל או פג תוקפו של זיכיון לשידורי כבלים וניתן רשיון חדש, אחד או יותר, למתן שירותי בזק או לביצוע שידורים באמצעות תחנת השידור כולה או חלקה, ירכוש בעל רשיון שיזכה לכך במכרז, בתשלום, מאת בעל הזיכיון, את זכויותיו בתחנת השידור ששימשה לשידוריו, ובלבד שהתחנה רואיה לשימוש לצרכי רשיונו; באין הסכמה בין בעל הזיכיון לבעל הרשיון בדבר מצבה של תחנת השידור או בדבר גובה התשלום בעדה – יכריע השר במחלוקת ורשאי הוא לפטור מרכישת תחנהת השידור, כולה או חלקה; על החלטת השר ניתן לערער לפני בית משפט מחוזי בתוך 45 ימים מיום שהודע לצדדים דבר ההחלטה.
דידי לחמן מסר: זה אותו סעיף שהיה.
בני איינהורן: אני רוצה לבדוק את זה, כי אם הוא לא שונה במילה – למה לכתוב אותו?
אברהם פורז: כי יש שינויי מונחים.
בני איינהורן: זו פעם ראשונה שלא רק שינו את המונח, אלא כתבו את הכל.
אברהם פורז: אני ממשיך בקריאה: סעיף 30 - (1) "בעל זיכיון" ו "בעל רשיון" וכן הלאה - בהתאמה.
אברהם פורז: ואחרי כן: "(2) בסעיף קטן (א) אחרי "חדשות" יבוא "מקומיות" ואחרי "ותוכניות" יבוא "מקומיות"; (3) אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ז) בסעיף זה, "אזור" – שטח גיאוגרפי שגבולותיו נקבעו בכללים על ידי המועצה; המועצה רשאית לאשר לבעל רשיון כללי לשידורי כבלים לשדר שידורים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו- (ג), ביותר מתחום אזור אחד".
אברהם פורז: " 32.
אברהם פורז: בסעיף 6כ2 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) - (א) ההגדרות "בעל ענין", "החזקה", ו "שליטה" – יימחקו;
אסתר שטרנבך: "אזור" חייב להישאר.
אסתר שטרנבך: אי אפשר להשאיר את זה בחוץ.
אברהם פורז: ההנחיה שלי היא שככל שאין בקשה ורוצים להישאר במשטר הקודם – אז שום דבר לא משתנה.
אברהם פורז: במשטר החדש האזור משתנה, לא?
בני איינהורן: למה שישתנה?
דידי לחמן מסר: הוויכוח הזה מאד מעניין, והשר יכול להקשיב לו – על הגדרת האזור, האם האזורים של זיכיונות חברות הכבלים הם האזורים שלגביהם ניתנים הרשיונות, כי לפי דו"ח דני רוזן, מדובר ברשת בזק ציבורית, שצריכה לענות על ההגדרות של - -
בני איינהורן: זה קשור למיזוג.
בני איינהורן: רשת בזק ציבורית היא חלק בלתי נפרד מהמיזוג, ולכן, בעצם, המעבר לרשיון כולל בתוכו, לפי תפיסתנו, גם את האישור למיזוג, כדי שנוכל להקים רשת בזק ציבורית, כלל ארצית.
בני איינהורן: אם לא יאפשרו לנו את המיזוג, ויגידו להקים רשת בזק ציבורית באזור גיאוגרפי מוגבל, הנחת העבודה שלנו היא - -
דני רוזן: אם תתמזגו, האזור שלהם יהיה כל הארץ, מבחינת מתן שירותי בזק.
דני רוזן: אם הם לא יתמזגו, אז כל חברה באזור הזיכיון שלה, כל אזורי הזיכיון.
דידי לחמן מסר: זה ההבדל: לא בכל אזור הזיכיון שלה, אלא במקבץ כלל האזורים וכלל הזיכיונות של כל חברה.
דידי לחמן מסר: לכן יש ניואנס של הבדלים בינינו לבין בני איינהורן.
בני איינהורן: מה שאמרת – מקובל.
אסתר שטרנבך: מה שחשוב הוא שהאזור היום מוגדר בזיכיון עצמו.
אסתר שטרנבך: עכשיו מעבירים את זה לסמכות המועצה לקביעת כללים.
אסתר שטרנבך: אם הכללים האלה לא ייקבעו במהרה - -
אברהם פורז: יש לנו את סעיף 32 – שאין בו שום דבר מהותי, מלבד תיקונים סמנטיים.
אברהם פורז: אחר כך – סעיף 33, שגם הוא כולל תיקונים טכניים, כמו גם סעיף 34, 35, 36 ו- 37.
נילי יבניאלי: סעיף 38 הוא נושא גדול.
דני רוזן: אני רוצה להזכיר שקיימנו דיון מאד מקיף בנושא קרקע ציבורית , וכאן זה רק היישום הפרקטי.
אברהם פורז: יש לך בעיה עם זה שב "קרקע ציבורית" יבוא: "וכן דרך"?
נילי יבניאלי: עצם העובדה ש "דרך" לא מוגדרת - -
טל אופק: יש הגדרה בסעיף 1 לחוק הבזק.
אברהם פורז: יהיה לכם זמן לדבר על זה, בעתיד.
איה איסרוב: נושא זכויות המעבר במקרקעין הוא נושא וגדול ומורכב, מבחינתנו.
איה איסרוב: אני מדברת בשם "ברק".
איה איסרוב: ביקשנו מאנשי "סלקום" להביע את העמדה שלהם, ומאחר והנציג שלהם לא נמצא כאן, אני מבקשת לדחות את הדיון הזה.
אברהם פורז: אנחנו הכרענו בעניין.
אברהם פורז: אני מצטער שאתם חושבים שהכל פתוח.
אברהם פורז: אנחנו הכרענו בעניין עצמו בישיבות קודמות, ואנחנו רק עוברים על הדברים עכשיו כדי לראות אם הניסוחים מתאימים.
אברהם פורז: העניין היה שאני אמרתי, בניגוד לעמדת משרד התקשורת שגם לבעלי רשיונות מיוחדים תינתנה אפשרויות של כניסה למקרקעין בתנאים מיוחדים, אבל לא כדבר שבשגרה, אלא עם הכבדה מסוימת שמופיעה בהמשך.
אברהם פורז: כשנגיע לסעיף תגידו לנו אם הנוסח מתאים למה שחשבתם או לא מתאים.
אברהם פורז: אתם רק צריכים לבדוק האם זה מתאים למה שאנחנו החלטנו.
אברהם פורז: אמרנו, לגבי בעל רשיון מיוחד, שהוא צריך לקבל את הסכמת בעל הקרקע, אבל אם בעל הקרקע לא נתן לו, אז הוא יכול לפנות לבית משפט השלום בבקשה להתיר לו הנחת רשת במקרקעין פרטיים, אם הנחת הרשת דרושה לו לשם מתן שירותי בזק במקרקעין אחרים.
אברהם פורז: עמדת משרד התקשורת היתה שלמקרקעין פרטיים נכנסים רק בהסכמה.
אברהם פורז: פה אפשרנו כניסה על ידי פניה לבית משפט.
יוסי ברג: אני מהמועצה לצרכנות ואני מבקש להסב את תשומת הלב לגבי תלונות של צרכנים לגבי בזק, ציוד של בזק – עמודים וכבלים, שאחרי שהונחו, אם רוצה בעל מגרש להזיז אותם הוא זה שצריך לשאת בעלות ההזזה.
דני רוזן: אני רוצה להעיר שיש פה צמצום בסמכויות של בזק.
דני רוזן: היום לבזק יש סמכויות מאד נרחבות, ואנחנו הולכים לטובת בעלי המקרקעין הפרטיים ומצמצמים מהותית את סמכויות בזק.
אברהם פורז: לכאורה זה נראה דבר זניח, אבל כל מי שירצה יוכל להורות על פינוי עמודים של בזק.
אברהם פורז: זו מהפכה.
אברהם פורז: זו סוגיה מעניינת, לכשעצמה, לא נפתח את הדיון פה.
נגה רובינשטיין: אם אתה נותן סמכויות, מכוח החוק הזה, אז גם בנושא של העברה של דברים שאין בהם שימוש יותר - -
דידי לחמן מסר: אני רוצה להתייחס לדברים – מה שאמרנו אמר נציג המועצה לצרכנות: בעל הרשיון הלך מכוח כל הסעיפים הרחבים האלה, הניח כבל במגרש כאשר הוא לא היה בנוי.
דידי לחמן מסר: אם אחר כך רוצים לבנות שם ומבקשים ממנו להזיז את הכבל ב- 4 מטר, כדי שניתן יהיה לבנות עליו את הבניין ולנצל את הקרקע למיטבה, הוא אומר שהם צריכים לעשות את זה על חשבונם.
דידי לחמן מסר: לכן אני אומרת: מעניקים כל כך הרבה סמכויות לבעלי הרשיונות להיכנס, להסיר, להפריע, להזיז, אך מקום בו באים האינטרסים של הפרט ומבקשים להתנגש בשלב מאוחר יותר – אפשר לעשות הסדר מאוזן.
דידי לחמן מסר: ההסדר יאמר שאם הונחה רשת כבלים ויש שימוש של בעל מקרקעין, הוא יהיה רשאי לפנות לחברה - -
אברהם פורז: את אומרת את זה לגבי תשתית בזק?
דידי לחמן מסר: אפשר לומר שניתן לפנות לבית המשפט, אבל אל תמנע את הזכות.
דידי לחמן מסר: בנוסח הזה, היום, אנו מונעים את הזכות.
אברהם פורז: המצב היום הוא כזה: נניח שבזק הניחה כבל במגרש, ורוצים להזיז אותו לקצה המגרש – האם זה חובתו של בעל המגרש לעשות זאת על חשבונות?
אברהם פורז: אין לו שום זכות לבקש מבזק לשאת בעלות הזו?
דידי לחמן מסר: שום דבר.
דידי לחמן מסר: זה המצב המשפטי.
דני רוזן: קיים סעיף 26 בחוק, והוא מדבר על זה בפירוש: מה קורה אם הניחו כבל במגרש, ורוצים לעשות בו שינוי.
דני רוזן: סעיף 26 בחוק נותן הוראות ברורות.
דני רוזן: לדעתי זה עובד לא רע.
דני רוזן: מדובר בסעיף 26ד ואנחנו לא מציעים לשנות את זה.
דני רוזן: החוק עובד, ואין אתו בעיה מיוחדת.
דני רוזן: דידי לחמן מסר: השאלה היא על חשבון מי.
אברהם פורז: זה לא נכון שזה על חשבונו.
דידי לחמן מסר: אני רוצה בכל זאת שיישמע קולם של הצרכנים, שהם קול דומם.
דידי לחמן מסר: נציג המועצה לצרכנות מייצג כאן אינטרס מסוים, שהוא חשוב לא פחות מהאינטרסים של כל השחקנים כאן.
דידי לחמן מסר: האינטרס אומר שבעל הרשיון רשאי לדרוש את ההוצאות, אולם בית המשפט רשאי לחלקם במקרים מיוחדים.
דידי לחמן מסר: זאת אומרת – הכלל הוא שהוא דורש את ההוצאות - -
דני רוזן: זה סעיף בחוק, ו- 4 וחצי שנים אין תלונות.
דני רוזן: מדוע לשנות את זה?
דני רוזן: זה נושא חדש, בכלל.
דני רוזן: זה נושא שאין אתו בעיה מעשית.
אברהם פורז: תעלו את זה בשבוע הבא, אם יש צורך.
אברהם פורז: רבותיי, בוקר טוב לכם.
אברהם פורז: על סדר היום מצבה של חברת אל-על.
אברהם פורז: זהו נושא שכבר מזמן רציתי להעלות על סדר היום.
אברהם פורז: אני התבקשתי על ידי השר לדחות את הישיבות כי הוא רצה שיהיה יושב ראש דירקטוריון.
אפרים סנה: מר מיכאל לוי נבחר על ידי הדירקטוריון, אבל הוא ממתין לחתימתו הסופית של ראש הממשלה.
אברהם פורז: אנחנו נתייחס אליו היום כאילו הוא יושב ראש הדירקטוריון.
אברהם פורז: במקביל, העבירה אלינו מליאת הכנסת פרוצדורה של "דיון מהיר" בהצעתו של חבר הכנסת קליינר על החלטת חברת אל-על לסגור קוים שונים, כולל הקו לקופנהאגן ולניירובי.
אברהם פורז: אני מודה כי אני חרגתי מתקנון הכנסת בכך שלא קיימתי את הדיון בהצעתו של חבר הכנסת קליינר בשבוע הקרוב, כפי שהתקנון מחייב, כי חשבתי שלא יהיה זה ראוי לקיים שני דיונים שונים, אחד על סגירת הקווים לניירובי ולקופנהאגן והשני על מצבה של חברת אל-על ואיחדנו את הדיונים.
מיכאל קליינר: זה היה בהסכמתי.
אברהם פורז: אנחנו נשנה את סדר הדיון כי אני מניח שההסבר שנקבל על מצבה של חברת אל-על יסביר לנו למה סוגרים את הקו לניירובי.
אברהם פורז: אני מציע שכבוד השר יפתח בדברים ראשון.
אברהם פורז: כבוד השר, בבקשה.
אפרים סנה: אין ספק כי מצבה של חברת אל על הוא נושא לאומי ממדריגה ראשונה וחשוב שהוועדה תשמע את הדברים לאשורם.
אפרים סנה: נציגי החברה יתארו את המצב.
אפרים סנה: אני ביקשתי מהם שהמצגת שלהם תציג את הבעיות של החברה משום שחשוב שהוועדה תדע את זה.
אפרים סנה: יש לחברה מכלול של בעיות, וסגירת הקווים היא נגזרת שלהן.
אפרים סנה: אני מציע שאנשי החברה יפתחו בדברים.
מיכאל לוי: מנכ"ל החברה יציג עוד מעט לפניכם סקירה על מצב החברה.
מיכאל לוי: כפי שנאמר פה, אני עדיין לא קיבלתי מינוי רשמי.
מיכאל לוי: לחברת אל על אין תוצאות טובות וכולם יודעים את זה.
מיכאל לוי: כולם קוראים בעיתון על ההפסדים של החברה בשנה הקודמת וגם בתחילת השנה.
אברהם פורז: האם זה נכון שברבעון האחרון היה הפסד של 50 מיליון?
מיכאל לוי: נכון.
מיכאל לוי: אישרנו את הדוחות הכספיים של הרבעון הראשון.
מיכאל לוי: המשך השנה גם לא נראה טוב.
מיכאל לוי: אין ספק שהמצב הפוליטי-הביטחוני משליך על התיירות ומשפיע עלינו מאוד קשה.
מיכאל לוי: הדבר האבסורדי בעיניי הוא שחברת אל על בהיותה חברה ממשלתית יש לה מצד אחד בעיות של חברה ממשלתית, ומצד שני יש לה את הבעיות של תחרות בשוק חופשי ומדיניות של שמיים פתוחים.
מיכאל לוי: אין טעם לשאול את עצמנו האם היינו מעדיפים להיות בעולם עסקי מסודר או לא מסודר.
מיכאל לוי: אבל זה פשוט בלתי אפשרי להיות במצב בו יש לנו רק חסרונות.
מיכאל לוי: מישהו כאן צריך להחליט מהר על שינוי.
מיכאל לוי: צריך לעשות זאת באומץ.
מיכאל לוי: אנחנו בהחלט מצפים לסיוע מכם.
אברהם פורז: מה השינוי המתחייב לדעתך?
מיכאל לוי: אם החלטנו שיש חברות פרטיות שמתמודדות, אז גם אנחנו צריכים להיות חברה חופשית כחברה פרטית או בהפרטה, או כמו חברה פרטית .
מיכאל לוי: אנחנו לא כאלה.
אברהם פורז: האם אתה מדבר על כך שלא טסים בשבת?
מיכאל לוי: אני מדבר על הרבה דברים.
מיכאל לוי: אני לא אכנס לפרטים.
מיכאל לוי: מנכ"ל החברה יציג את הנושא.
אפרים סנה: הפרדוקס שמיכאל לוי ציין הוא לב הבעיה.
אברהם פורז: מר חרמש מנכ"ל החברה, בבקשה.
דוד חרמש: בוקר טוב.
דוד חרמש: תודה רבה על ההזדמנות להציג את מצבה של החברה.
דוד חרמש: אנחנו מייחסים לפגישה הזו חשיבות מאוד מרובה.
דוד חרמש: אנחנו הכנו מצגת לחברי הוועדה הנכבדים וזה ייתן רקע על כל נושא התעופה וגם על פעילותה של החברה.
דוד חרמש: אני אתייחס לתהליכים בעולם התעופה, לגורמים המשפיעים על פעילות אל על, השפעת המצב הגיאופוליטי, וזו מילה יותר מילה עדינה יותר לאינתיפאדה.
דוד חרמש: כמו כן, אתייחס לתוכנית ההתאמה שאחרים קוראים לה בטעות תוכנית הבראה.
דוד חרמש: החברה לא חולה.
דוד חרמש: היא בריאה, אבל היא מתאימה את עצמה לסיטואציה החדשה.