GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד חרמש: אנחנו חברה ממשלתית יחידה שכל עיסוקה הוא עיסוק עסקי שכולו נמצא בתחרות בינלאומית.
דוד חרמש: אין עוד חברה כזו בארץ.
אברהם פורז: היו שרי תחבורה שהתנו את זה שגם אחרי ההפרטה אל על תטוס בשבת.
אברהם פורז: ברגע שאמרת את זה נגמרה ההפרטה.
דוד חרמש: אני מדבר על תהליך של הפרטה לא רק בהקשר של שבת, אלא גם בהיבט הבירוקרטי.
דוד חרמש: אנחנו לא יכולים לקבל החלטה עסקית מהיום למחר.
דוד חרמש: לעיתים, צריך לעבור את משרד התחבורה, את רשות החברות הממשלתיות, את ועדת השרים לענייני כלכלה.
דוד חרמש: הם לא מתכנסים כל יום וההזדמנויות העסקיות הולכות מאיתנו והלאה.
דוד חרמש: לחברות אחרות אין שום בעיה בעניין.
דוד חרמש: לנו יש בעיות גדולות בעניין.
דוד חרמש: אני יודע שהשר לא רק תומך בעניין אלא מקדם.
דוד חרמש: אנחנו לא רק לצידו, אלא גם מאחוריו בעניין הזה.
דוד חרמש: רצפיות הקשר האווירי.
דוד חרמש: מיותר לומר כי בכל מצב חברת אל על המשיכה את רציפות הקשר האווירי.
דוד חרמש: אנחנו הוכחנו את זה בתקופת משבר הטילים, ואנחנו נעשה את זה גם בעתיד.
דוד חרמש: כל מה שלא יקרה, אפשר לסמוך על חברת אל על.
דוד חרמש: יש החלטה של הממשלה לטוס כחול לבן.
דוד חרמש: האכיפה לא מתבצעת במאת האחוזים.
דוד חרמש: אני יוצא פה בקריאה שתהיה אכיפה של 100%, גם אם מדובר בשרים נכבדים.
דוד חרמש: אני רוצה להצביע על כך כי מעבר להיותנו חברה לאומית, תרומתנו למשק הישראלי ברכש גומלין לא בטל בששים.
דוד חרמש: בחמש השנים האחרונות חברת אל על גרמה לרכש במדינת ישראל בגובה של 350 מיליון דולר.
דוד חרמש: זה דבר שלא הולך ברגל.
דוד חרמש: זוהי תרומתנו הנוספת מעבר להיותנו חברה לאומית.
דוד חרמש: לסיכום, ראשית, הורדת נטל הביטחון.
דוד חרמש: בנטל הנוכחי גם במשוואה של 25%-75% או במשוואה של 30%-70%, שמונה מיליון דולר הם 100% שלנו, ואין שום סיבה הגיונית שגם אם יש חלק מאל על, שהם לא יכנסו לעוגה הכללית.
דוד חרמש: שנית, פעילות רציפה.
דוד חרמש: שלישית, קופת הפיצויים.
דוד חרמש: רביעית, הנחה לגודל, אני חושב שזה גם בידי החברים פה.
דוד חרמש: רביעית, נושא ההפרטה.
דוד חרמש: ולבסוף, נושא טוס כחול-לבן.
דוד חרמש: אני מזמין את כולם בהזדמנות זו לטוס כחול לבן, רק עם חברת אל על.
דוד חרמש: אני מודה לכם על תשומת הלב.
אברהם פורז: אנחנו ניתן את זכות הדיבור לשר התחבורה אפרים סנה, בבקשה.
אפרים סנה: הדבר שמתבקש הוא להתחיל בשיא המהירות בהפרטת אל על .
אפרים סנה: חברת אל על הולכת על הגב עם שני קיטבגים, אחד של כ-25 מיליון והשני של כ- 35 מיליון, והיא מתבקשת ללכת לאולימפיאדה עם שני הקיטבגים האלה, ולהתחרות בסוואיסאייר ובלופטהאנזה.
אפרים סנה: זה לא יתכן.
אפרים סנה: שני הקיטבגים האלה הם state related.
אפרים סנה: עניין השבת הוא אילוץ פוליטי, קואליציוני.
אפרים סנה: הוא לא יכול משפטית להתקיים כאשר החברה תהיה פרטית.
אפרים סנה: כך אומרים לי אנשים שמבינים בחוק ובמשפט.
אפרים סנה: אם הקיטבג הזה לא ייפול, המדינה תצטרך לשפות את החברה על ההפסד, כי זה דבר שהוא מנוגד לאינטרס העסקי של החברה.
אפרים סנה: אם כופים בגין הסכמים קואליציוניים על חברה בשלב ההפרטה להיות בתחום מסוים בלתי רווחית ולהפסיד כסף, אז היא צריכה לקבל שיפוי ממישהו על כך.
אפרים סנה: כיום זה לא המצב כי היא חברה ממשלתית.
אפרים סנה: יום אחרי שהיא תהיה 49% ממשלתית, הדבר הזה לא יכול להתקיים.
אפרים סנה: כאשר יהיה מדובר בהפרטה, ההפרטה תהיה מלאה.
אפרים סנה: בעניין הביטחון ישנו איזשהו עיוות שצריך לשים לו קץ.
אפרים סנה: את הקץ הזה אפשר לשים הרבה יותר בקלות ובטבעיות כאשר החברה היא ממשלתית.
אפרים סנה: מאבטח שעומד בשרוול בנמל הית'רו לא מגן על דוד חרמש.
אפרים סנה: הוא מגן על ישראלים שנוסעים לעסקים או לטיול ללונדון, כי זה חלק משיגרת יומם.
אפרים סנה: אני לא רוצה לפלוש לדוגמאות שיהיו קונטרוברסליות בחדר הזה, אבל אני לא חושב שחברי קיבוץ מנרה משלמים לבט"שית שעוברת ליד גדר ביתם.
יגאל ביבי: אני משלם כל חודש מאה שקלים עבור שמירה בישוב שלי.
אפרים סנה: כאשר נתתי את הדוגמא הזו ידעתי שהיא תמשוך אותנו למחוזות אחרים.
אפרים סנה: הביטחון של אל על הוא ביטחון הישראלים.
אפרים סנה: הוא לא ביטחון החברה.
אפרים סנה: יש פה עוד אנומליה כאשר בתוך החברה קיים אגף שהוא אגף הביטחון שהוא למעשה מספק שירותי ביטחון גם לארקיע ולישראייר.
אפרים סנה: אף חברה לא תסכים לכך שבתוכה יהיה אגף של שירות הביטחון ושהיא תישא בהוצאותיו.
אפרים סנה: מר חרמש הזכיר כאן סכום של שמונה מיליון.
אפרים סנה: שלושה מיליון מזה הולכות למשכורות של האגף הזה.
אפרים סנה: האגף הזה הוא זה שקובע את כללי הביטחון שלפיהם החברה טסה.
אפרים סנה: נניח ויש התרעה על לרנקה, אז מי שקובע שצריכים להיות שם עשרים מאבטחים במקום עשרה הוא אגף הביטחון וזה נעשה מתוך שיקולי ביטחון מקצועיים ולא עסקיים.
אפרים סנה: אותו גוף שמחליט על כך יושב בבניין של מר חרמש.
אפרים סנה: זו האנומליה שעולה לו 25 מיליון דולר.
אפרים סנה: רק הפרטה יכולה לשחרר אותו באופן ברור ואלגנטי מזה.
אפרים סנה: אם הממשלה לא תלך להפרטה, תצטרך לפצות את החברה על הדברים האלה.
אפרים סנה: עניין העובדים.
אפרים סנה: ישנו סיפור ישן מאוד בלתי תקין בו לקחו כספי עובדים והעבירו אותם לדברים אחרים.
אפרים סנה: אין תהליך הפרטה שלא נעשה ביחד עם העובדים ועניין קופת הפיצויים הוא הדבר הראשון שיצטרכו לפתור אותו.
יגאל ביבי: האם לא נעשתה כאן עבירה על החוק בכך שהעבירו כספים של העובדים?
אפרים סנה: זה דבר שהיה מעוגן בהחלטות מלפני עשרים שנה.
אפרים סנה: דבר אחד ברור.
אפרים סנה: הכסף הזה הוא הביטחון הסוציאלי של העובדים.
אפרים סנה: אי אפשר לקחת את זה מהם ולכן צריך יהיה להידרש לדבר הזה.
אפרים סנה: גם הוועדה פה צריכה להגיד את דברה.
אפרים סנה: יש צורך בהתחלה מהירה של התהליך הזה, כי בלעדיו אין פתרון לאל על.
אפרים סנה: אל על תמשיך להפסיד.
אפרים סנה: לאל על בכל מקרה, גם במצב תקין, יש הפסד של 60 מיליון דולר.
אפרים סנה: את הדבר הזה צריך לתקן.
אפרים סנה: הפתרון היחידי הוא הפרטה.
אפרים סנה: צריך לזכור כי גם בחברות מופרטות יש בעיות.
אפרים סנה: למשל, החברה השוויצרית סוויסאייר.
אפרים סנה: אני רוצה להיכנס לעניין ספציפי של השמונה מיליון.
אפרים סנה: אני אעלה בפני ועדת השרים לכלכלה דרישה להכליל את הסכום הזה.
אפרים סנה: על מקומות של מאבטחים החברה מפסידה כסף.
אפרים סנה: זה גם מקומות במחלקת עסקים שהם יותר יקרים.
אפרים סנה: עובדי אגף הביטחון לא קשורים בפעולתה העיסקית של אל על.
אפרים סנה: זו פעילות של מערכת הביטחון.
אפרים סנה: את הדברים האלה צריך לעשות.
אפרים סנה: מזה נגזר גם עניין ביטול הקווים.
נעמי חזן: האם אתה מסכים לרשימת היעדים שבוטלו?
אפרים סנה: אני מסכים, כיוון שזה נעשה מתוך שיקול דעת עסקי.
אפרים סנה: אני לא חושב שזה יהיה נבון ונכון מצידי לחייב את אל על להפסיד כסף בטיסה לסימפרופול.
אפרים סנה: יש יעדים שיש שיקול מדיני לטוס אליהם
נעמי חזן: כמו מה למשל?
נעמי חזן: האם הם מהרשימה הזו?
אפרים סנה: אני לא אגיד אותם.
אפרים סנה: יש יעדים שאם הם מפסידים כסף, אז נטכס עם שר החוץ ועם שר האוצר, ונצטרך לשלם לחברה על ההפסד.
אפרים סנה: אבל אי אפשר לחייב חברה לטוס ולהפסיד.
אברהם פורז: סגן השר מלכיאור, בבקשה.
מיכאל מלכיאור: אני נוסע מתמיד של אל על כבר עשרים שנה.
מיכאל מלכיאור: אני מכיר היטב את כל הפעילות של אל על ואני תמיד גאה לטוס אל על.
מיכאל מלכיאור: גם כרגע אני אחד מהקליינטים הגדולים מכוח אחת מהתוכניות שאני יושב ראש, תוכנית "תגלית".
מיכאל מלכיאור: אנחנו הבאנו השנה 15 אלף סטודנטים מרחבי העולם כאשר כמעט כולם טסים באל על, גם כשהמחירים בחברות אחרות הרבה יותר מפתים.
מיכאל מלכיאור: אנחנו עושים את זה בעיקרון כי זה חלק מתפיסת עולם.
מיכאל מלכיאור: אני שמעתי בקשב רב את דבריו של שר התחבורה בקשר ל"מכביה" ואיך שהוא הגדיר את התרומה של יהדות העולם למה שקורה פה.
מיכאל מלכיאור: העניין היסודי הוא שיש מדינות שבהן במשך שנים בנו את אל על כסמל למדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: התקפלות היום ביעד לקופנה
מיכאל מלכיאור: אגן, משמעותה התקפלות בפני ארבע מדינות סקנדינביות והכרזה בפניהן כי לא כדאי לבוא למדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: לפני שנה סגרו את משרד התיירות ועכשיו סוגרים את אל על.
מיכאל מלכיאור: הרי אף אחד לא ייסע דרך אוסטריה, אלא כולם ייסעו ב-SAS.
מיכאל מלכיאור: מכל מקום, המסר שמתקבל מסגירת הקו הוא שמסוכן לבוא לפה ושלא כדאי לבוא לפה.
מיכאל מלכיאור: זה בדיוק מסר הפוך למסר אחר בו אמרנו שאנחנו רוצים שאנשים יבואו לפה.
מיכאל מלכיאור: אין חברה אחרת בעולם שכל כך מזוהה עם המדינה שלה כפי שחברת אל על מזוהה עם מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: כולם יודעים שקיפול הדגל במקומות האלה, פירושו של דבר שהטרור ניצח.
מיכאל מלכיאור: אנחנו כבר עכשיו סוגרים ומתקפלים.
מיכאל מלכיאור: הקו לקופנה
מיכאל מלכיאור: אגן היה קו חשוב והייתה לו משמעות רבה גם לחיי הכלכלה.
אברהם פורז: אבל הסקנדינבים פוחדים לבוא.
מיכאל מלכיאור: הם לא באים פחות והגירעון לא יותר גדול.
מיכאל מלכיאור: באופן מיידי חברת התעופה הסקנדינבית מייד מגדילה את מספר טיסותיה לשבע בשבוע.
מיכאל מלכיאור: כל ידידי ישראל, נוצרים ויהודים, וכל מי שרוצה לעשות עסקים מישראל מקבל את המסר של התקפלות.
מיכאל מלכיאור: לעולם לא היה נושא שקיבלתי כל כך הרבה מכתבים עליו כפי שאני מקבל בעניין הזה.
מיכאל מלכיאור: המשרד שלי מוצף ומונחים בפניי מכתבים של ארגונים שונים.
מיכאל מלכיאור: יש לסגירת הקו לקופנה
מיכאל מלכיאור: אגן הרבה מאוד השלכות רוחב שאי אפשר ניתן למדוד אותן בכסף.
מיכאל מלכיאור: אני יודע כי בשנת 2000 הם לא כיסו את ההוצאות שלהם לכלל החברה, אבל לא הלכו לכיוון של סגירת תחנות שמפסידות.
מיכאל מלכיאור: אני בטוח שאם אנחנו נסגור שם את הקו יהיו למדינת ישראל הפסדים הרבה הרבה מעבר לכל פרופורציה של הגרושים האלה שמדברים עליהם.
מיכאל מלכיאור: אני מדבר על פגיעה מדינית, פגיעה תיירותית ופגיעה מסחרית.
מיכאל מלכיאור: בכל התחומים
מיכאל מלכיאור: בכל התחומים כאשר חברת אל על מתקפלת ביעדים שונים, אז ברור כי הנתח של חברות זרות יגדל כי הן תיקחנה את הקווים האלה, ואז מצבה של חברת אל על יהיה יותר קשה.
מיכאל מלכיאור: צריך לחשב את השפעות הרוחב האלה בתוך שאר השיקולים.
מיכאל מלכיאור: יש כמה קווים שאל על מאוד מטפחת כחברה.
מיכאל מלכיאור: אין קו אחד שכל כך קופח במשך כל השנים כמו הקו לקופנהאגן.
מיכאל מלכיאור: רק ישראלי שהוא פאנט ולאומני יכול היה לטוס בקו הזה.
מיכאל מלכיאור: היו לא מעט מקרים שבהם התברר לך כאשר הגעת לשדה התעופה כי עליך לעשות נחיתת ביניים במדינה זו או אחרת, או שפתאום הטיסה בוטלה עם כל הכללים של אי ביטול טיסות תוך שלושים יום.
מיכאל מלכיאור: כל זה קורה כאשר באותה שעה יוצאת טיסה של חברת SAS והיא יוצאת בדיוק בזמן, וכל אחד היה אחר היה מעדיף לטוס עם החברה הזה.
מיכאל מלכיאור: על אף זאת היו אנשים שהמשיכו לטוס עם חברת אל על.
אברהם פורז: נניח שחברת אל על תפעיל את הקו לקופנה
אברהם פורז: אגן עם נחיתת ביניים בברלין.
אברהם פורז: אנשים יטוסו בחברת SAS רק בגלל זה שחברת אל על נוחתת נחיתת ביניים ובגלל שמאבדים שעה וחצי בדרך או שעתיים.
מיכאל מלכיאור: יהיו כמה אנשים קיצוניים שימשיכו לטוס באל על.
מיכאל מלכיאור: מכל מקום זה לא העניין.
מיכאל מלכיאור: הקיבולת של מספר הנוסעים מסקנדינביה לא ירדה.
דוד חרמש: יש פה טעות אופטית, כי אנחנו טסים לנקודה אחת.
דוד חרמש: החברה הסקנדינבית אוספת את כל הנוסעים מכל מדינות סקנדינביה לנקודה אחת ובאה לישראל.
דוד חרמש: לנו אין את היכולת הזו.
דוד חרמש: נניח ואתה רוצה להגיע לאוסלו, הקטע הנוסף שאנחנו משלמים בתוך המדינות הסקנדינביות הוא כזה גדול.
מיכאל מלכיאור: אבל זה היה נכון גם עד עכשיו.
מיכאל מלכיאור: הרי הם יוסיפו הרבה טיסות לפה.
מיכאל מלכיאור: אתה תראה כי לאחר שתסגור את הקו למנ'צסטר שיותר ויותר יטוסו בבריטיש אירוויז גם מלונדון.
מיכאל מלכיאור: אתה לא לוקח בחשבון בהרבה מאוד מהחישובים שלך את השפעות הרוחב הכלכליות.
מיכאל מלכיאור: אני לא מדבר עכשיו על הסמל הלאומי.
אברהם פורז: הוא לוקח בחשבון.
אברהם פורז: הוא יודע כי הוא יאבד נוסעים, אבל יקטין לעצמו את ההפסד.
מיכאל מלכיאור: הוא יקטין בטווח הקצר, אבל הוא יפסיד בגדול בטווח הארוך, והמדינה תפסיד עוד הרבה יותר.
מיכאל מלכיאור: מונחות לפניי בקשות אינטנסיביות של כל השגרירים ושל כל מי שיש לו קשר עם ישראל לא לסגור את הקו.
מיכאל מלכיאור: אני לא צריך לספר לכם אילו תחינות ובקשות אני קיבלתי מגורמים שונים.
מיכאל מלכיאור: חברות שונות הביאו תיירים לפה שטסו באל על.
מיכאל מלכיאור: אותן חברות פשוט יפנו את התיירים ללרנקה והם לא ימשיכו אחר כך למדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: זו החלטה מדינית אסטרטגית רעה כלפי מדינות שאיתן אנחנו זקוקים לקשרים טובים.
מיכאל מלכיאור: זו התקפלות של המדינה גם מבחינה לאומית וגם מבחינה כלכלית.
מיכאל מלכיאור: אנחנו נפסיד הרבה יותר ממה שנרוויח מסגירת התחנה הזו.
אברהם פורז: אם אתה חושב שיש צורך מדיני והמדינה מוכנה לסבסד להם את הקו הזה גם אם הוא מפסיד, אז להם לא תהיה בעיה.
אברהם פורז: אתה סגן שר החוץ, אתה יכול לפעול למען זה.
אברהם פורז: חבר הכנסת קליינר, בבקשה.
מיכאל קליינר: סגן השר הציג בצורה טובה מאוד את נושא סגירת הקו לקופנה
מיכאל קליינר: אגן, ואני חושב שכל מילה נוספת מיותרת.
מיכאל קליינר: המנכ"ל אמר כאן כי השיקול לא לסגור את התחנה בוינה או בוורשה הוא מכיוון שאלו מקומות היכולים להיסתם בקלות.
מיכאל קליינר: אני לא רואה למה קופנה
מיכאל קליינר: אגן, שהיא ציר מרכזי, היא כל כך שונה בהיבט הזה שעליו דיבר המנכ"ל לגבי וינה וורשה.
מיכאל קליינר: הוא אמר כי אם הוא יצא מוינה או מוורשה יהיה לו קשה לחזור.
מיכאל קליינר: אני רוצה להבין, למה אם נצא מקופנהגן לא יהיה לנו קשה לחזור.
מיכאל קליינר: אני הייתי אתמול ביש"ע ואני ראיתי מה קורה בצירים שעוזבים אותם באופן זמני.
מיכאל קליינר: גם בצירים אוויריים יש חשש שלא נוכל לחזור אליהם.
מיכאל קליינר: היום אנחנו חוגגים 25 שנה לאנטבה ואני מניח כי אם לא היו לנו זכויות נחיתה בניירובי היה לנו יותר קשה להפעיל את המבצע.
נעמי חזן: כל ההישג של אנטבה נעשה בזכות הזכויות שהיו לנו בשדה התעופה בניירובי.
אפרים סנה: נעמי, כמי שהשתתף בטיס אני יכול לומר לך כי טסנו בהרקולס של חיל אוויר.
מיכאל קליינר: אני חושב שהקו לניירובי הוא שיקול לאומי.
מיכאל קליינר: אני מוכרח לומר כי כאשר ראיתי את רשימת היעדים שאותם סוגרים, ובינהם הקו לניירובי, נזכרתי במר צ'יץ, ראש עיריית תל-אביב לשעבר.
מיכאל קליינר: כל פעם שקיצצו לו בתקציב, הוא לא קיצץ במנגנון, אלא הוא הפסיק מייד את מפעל ההזנה לילדים ואת הסעד לקשישים.
מיכאל קליינר: אלו שני הסעיפים הראשונים אותם הוא קיצץ ואז כל העולם והתקשורת נזעקו, והעניין נפתר.
מיכאל קליינר: אני מניח כי אחד מהתנאים אותם הייתה כותבת הממשלה במתן זיכיון הוא הקו לניירובי.
מיכאל קליינר: כל הסיפור של ההפרטה, כן לטוס בשבת או לא לטוס בשבת הוא פשוט לא נכון.
מיכאל קליינר: הכל הרי נמדד בכסף.
מיכאל קליינר: כאשר מוציאים מכרז ובו כותבים כי היות ומדובר במוביל לאומי ולכן יש קווים שהם אינטרס חיוני של מדינת ישראל ולכן הדרישות הם כאלה וכאלה, ובנוסף לזה יהיו עוד דרישות שונות.
מיכאל קליינר: אם כוללים שבת אז מכניסים גם את עניין השבת.
מיכאל קליינר: ואחר כך מבקשים מהמתחרים השונים במכרז להציע מחיר וכל מציע ייעשה את החישוב.
מיכאל קליינר: אם יש מגבלה שהיא עולה סכום מסוים, אז כל מציע ייעשה חושבים כמה המגבלה הזו עולה לו.
מיכאל קליינר: אולי יהיה מציע שיחשוב כי המגבלה הזו דווקא שווה כסף, כפי שאומר חבר הכנסת יגאל ביבי.
מיכאל קליינר: דבר אחד ברור.
מיכאל קליינר: נניח שיהיה זיכיון ויבוא מחר אדם פרטי ויחתום הסכם עם המדינה, אני בטוח כי יאמרו לו שיש צורך בהפעלת הקו לניירובי ולכן באמת הפנייה פה היא לממשלה.
מיכאל קליינר: אם ההצעה שלי לסדר], שאושרה בנשיאות הכנסת, הייתה קטליזטור לדיון הזה, אז תבואו על הברכה.
מיכאל קליינר: מצד שני, יש פה בהחלט תחומים שבהם המוביל הלאומי מקופח במערכת היחסים שלו מול הממשלה.
מיכאל קליינר: אגב, זה יקרה תמיד עם חברות ממשלתיות.
מיכאל קליינר: מר חרמש, אתה כחברה ממשלתית בא לממשלה ואומרים לכם:
מיכאל קליינר: אנחנו ערבים לכם, ואנחנו נכסה את הגירעונות.
דוד חרמש: הם לא עושים את זה.
מיכאל קליינר: האמן לי, אני הייתי יו"ר עמידר ואני מכיר את הויכוחים האלה.
דוד חרמש: גם אני במקרה הייתי שם.
מיכאל קליינר: לאף אחד לא איכפת, כי ההתייחסות היא כאל חברה ממשלתית.
מיכאל קליינר: כשהתחילו לדבר על ביטחון אמרו: מה זה כבר משנה?
מיכאל קליינר: בלאו הכי זה אותו כיס.
מיכאל קליינר: אתם תשלמו, או אנחנו נסבסד או אנחנו נשלם.
מיכאל קליינר: אני יודע איך ויכוחים כאלה מתנהלים.
מיכאל קליינר: ברגע שיש חברה פרטית כל העניינים מסודרים.
מיכאל קליינר: יש הסכמים, מדובר בכסף וגם מערכת היחסים עם הממשלה היא יותר מסודרת.
מיכאל קליינר: מכל מקום, אין ספק כי אתם מעלים טענות נכונות.
מיכאל קליינר: מצד שני, גם קשה למדוד אותן מכיוון שיש גבול בעניין ואם הממשלה נותנת רוצים עוד.
מיכאל קליינר: לכן, זה יהיה הרבה יותר בריא ויותר מסודר אם תהיה חברה פרטית.
מיכאל קליינר: עניין השבת לא קשור אם מדובר בחברה פרטית או לא.
מיכאל קליינר: בסופו של דבר, אפשר לתרגם זאת לכסף והשוק הוא זה יחליט על העניין הזה.
מיכאל קליינר: כל אחד שייגש למכרז יחליט כמה זה שווה לו.
מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, אני יזמתי את הדיון ואני רוצה שתהיה החלטה של כולנו לגבי הקו לניירובי ולקופנהגן מסיבות הלאומיות.
מיכאל קליינר: אני לא התייחסתי לכל תשעת הקווים.
מיכאל קליינר: אני גם רוצה לדעת כמה כסף יחסכו כאן.
מיכאל קליינר: אנחנו נפנה לממשלה, כל עוד אל על היא חברה ממשלתית, ונבקש ממנה לא לסגור את הקווים לניירובי ולקופנהגן.
אברהם פורז: חברת הכנסת חזן, בבקשה.
נעמי חזן: אני מסכימה עם עיקרי הדברים בנושא ההפרטה וגם בנושא הוצאות הביטחון והשבת.
נעמי חזן: אני רק אומר כי אם יהיה צורך אני אתמוך בכיוון הזה.
נעמי חזן: אני חושבת שהכיוון הזה הוא כיוון נכון.
נעמי חזן: אני רוצה להתייחס לצמצום הפעילות בחלק מהקווים.
נעמי חזן: צר לי מאוד שלא קיבלתי תשובות על חלק מהשאלות.
נעמי חזן: אני רציתי לדעת אילו מהקווים שאמורים להיסגר הם רווחיים?
נעמי חזן: אני רוצה לדעת האם ההפסדים בקו לניירובי הם כל כך גדולים?
נעמי חזן: אנחנו לא זוכים למענה לגבי השאלות הבסיסיות שאנחנו שואלים למרות שבאנו לכאן כדי לדון בסגירת קווים.
נעמי חזן: אני אשמח לשמוע תשובה כי יש לי הרבה מה לומר.
מיכאל לוי: אני הייתי מעוניין להבין האם יש למישהו הרגשה שיש שיקולים זרים בהנהלת אל על לגבי סגירת הקווים?
נעמי חזן: לא, אבל למה אתם לא משיבים לשאלה מה ההפסד בקו ניירובי בשנתיים האחרונות, למשל?
נעמי חזן: זו שאלה לגמרי לגיטימית ואני רוצה שמישהו ייתן לי תשובה.
דוד חרמש: אני אענה לך גברתי.
דוד חרמש: אנחנו הצגנו פה תוכנית משוקללת.
דוד חרמש: היא מדברת על ירידה בהפסד של סדר גודל של כחמישים מיליון דולר.
דוד חרמש: זו לא שאלה נקודתית, אלא שאלה מערכתית.
דוד חרמש: אם אני אטוס לשם עם מטוס טריפל 7 חדש שעלותו ההונית שלו היום הוא 120 מיליון דולר, ההפסד יהיה מאוד גבוה.
דוד חרמש: עכשיו נשאלת השאלה, האם אני שם את ההוצאות ההוניות בתוך ההוצאות המשתנות או לא שם בתוך ההוצאות המשתנות?
דוד חרמש: האם אני שם את זה בהוצאות הקבועות או לא שם את זה בהוצאות הקבועות?
דוד חרמש: החברה מפסידה 110 מיליון דולר.
דוד חרמש: בקביעת היעדים האלה אנחנו הלכנו לשלושה קריטריונים.
דוד חרמש: ראשית, מקום שאין בו כיסוי להוצאות המשתנות.
דוד חרמש: שנית, מקום שבו הכיסוי להוצאות הקבועות לא נותן לנו מענה לגירעון.
דוד חרמש: שלישית, גם אם יש לנו קווים שהם מרוויחים, אבל האלטרנטיבה של השימוש במשאבים הוא לטובת החברה, אנחנו לוקחים אותם.
אברהם פורז: מנסים לומר שיכול להיות שההפסד הוא זניח והשיקול המדיני הוא כזה שכנגד מיליון דולר חיסכון, תגרום נזק מדיני.
דוד חרמש: הקו לניירובי הוא קו שכמעט אין עליו נוסעים, חוץ מבחודשי הקיץ.
דוד חרמש: אנחנו מקיימים שם תחנה, 12 חודשים בשנה, 356 יום.
אברהם פורז: אבל למה אתה לא נוחתים שם נחיתת ביניים בדרך לדרום אפריקה?
דוד חרמש: כי אז חלק מהנוסעים לדרום אפריקה בורחים מאיתנו.
דוד חרמש: חלק מהנוסעים שנוסעים לדרום אפריקה מעדיפים לטוס דרך אירופה, אם כבר נוחתים בניירובי.
אברהם פורז: ובכל זאת, יש הפרש עצום של שעות.
אברהם פורז: זה עדיין מוצר לגמרי לא רע לטוס עם נחיתת ביניים.
דוד חרמש: אני לא מציב שם ביטחון שעה לפני הטיסה ומחזיר.
דוד חרמש: אני צריך לשים שם מנהל תחנה, ביטחון, אמצעים מסביב וכן הסכמים לגבי הקרקע.
דוד חרמש: זה לא שהטיסה נוחתת והולכת ונגמר העניין.
נעמי חזן: מר חרמש, לא בטוח שיש הפסד בקו תל-אביב ניירובי.
נעמי חזן: זו המסקנה משום שאתה לא השבת בנתונים על שאלתי.
נעמי חזן: אני מקבלת את זה שיש שיקולים מערכתיים תפעוליים, אבל המענה הוא נקודתי, ואם המענה הוא נקודתי אז מחובתנו לשאול שאלות ולהטיל ספקות לגבי המענה הנקודתי לשיקולים המערכתיים.
נעמי חזן: זה בדיוק מה שאנחנו עושים, ואגב, ברוח טובה.
נעמי חזן: אני חושבת, חד משמעית, שההחלטה לגבי ניירובי איננה מוצדקת לא מדינית, לא אסטרטגית ולא כלכלית, ואני אומרת את הדברים האלה בצורה החריפה ביותר.
נעמי חזן: לכל הנקודות שאתם מתכננים את הפסקתן, יש מענה אלטרנטיבי.
נעמי חזן: לגבי ניירובי, אין.
נעמי חזן: יש לך הסכמי CODE SHARE עם כל הנקודות האחרות, אבל לא לגבי ניירובי.
נעמי חזן: הקו לניירובי הוא הקו היחידי שיש למדינת ישראל עם אפריקה השחורה, למעט יהונסבורג.
נעמי חזן: הקו לניירובי הוא האפיק המרכזי של ישראל להגיע לכל היבשת.
נעמי חזן: אני מדברת כאן לא רק כחברת כנסת אלא כמי שעשתה 25 שנה באפריקה.
נעמי חזן: בלי הקו לניירובי אין בכלל חלון ישראלי ליבשת השחורה.
נעמי חזן: סגירת הקו לניירובי היא טעות מדינית ממדריגה ראשונה.
נעמי חזן: זו גם טעות כלכלית משום שאתם מטיסים מטענים דרך ניירובי, וזה כולל גם מטענים רגישים שאם לא שולחים לארץ ישירות, הולך גם חלק ניכר מהמסחר שלנו עם היבשת השחורה.
נעמי חזן: מר חרמש, האם אתה ניסית פעם לנסוע לארץ מניירובי לא בטיסת אל על?
נעמי חזן: אני עשיתי את זה כמה פעמים והייתי צריכה לטוס דרך אדיס או קהיר או אתונה.
נעמי חזן: זה מאריך את הנסיעה.
נעמי חזן: זה לא כל כך קשה לעצור בשדה התעופה בוינה, אדוני סגן השר.
נעמי חזן: אבל תנסה להיות ישראלי בקהיר בדרך לניירובי.
נעמי חזן: שמים אותך בכלוב למשך חמש שעות.
נעמי חזן: האם אתם יודעים מה המשמעות של סגירת הקו לניירובי?
נעמי חזן: אתה אומר שזה משיקולים של אפשרות של חזרה לאותו מקום.
נעמי חזן: הניסיון שלנו באפריקה מראה שמקום אותו אנחנו סוגרים, יהיה אחר כך מאוד מאוד קשה לפתוח אותו.
נעמי חזן: אל על אף פעם לא סגרה את התחנה לניירובי משיקולים מאוד מאוד נכונים.
נעמי חזן: אם אנחנו סוגרים בניירובי, אנחנו סוגרים את החלון שלנו ליבשת השחורה, וזה כולל מרכז ומערב אפריקה.
נעמי חזן: כל ישראלי שרוצה קצת לחסוך כסף נוסע לניירובי באל על ומשם ממשיך לדקר, למשל.
נעמי חזן: אני חושבת שסגירת הקו לניירובי היא טעות.
נעמי חזן: אני מבקשת מהוועדה הזו, מכל הסיבות האלה שהן גם סיבות כלכליות, לקבל החלטה חד משמעית שאת הקו לניירובי לא סוגרים.
נעמי חזן: אני גם מבקשת שהשר ייקח בחשבון שזה לא רק שיקול מדיני.
נעמי חזן: אני חושבת שהקו לניירובי הוא קורבן עסקי לא נכון של שיקולים מערכתיים של חברת אל על שאני אוהבת לטוס בה.
יגאל ביבי: רבותיי, אני חושב שהמשק הפסיד 20 מיליארד שקל בתשעת החודשים האחרונים.
יגאל ביבי: השבת האחרונה הייתי בטבריה וכאב לי הלב לראות מלונות סגורים, מלונות שעבדתי כל כך לבנות אותם.
יגאל ביבי: אבל, אין לי ספק שהנזק התדמיתי לתיירות ולמדינת ישראל בסגירת קווים דווקא השנה על ידי חברת אל על, הוא נזק עצום.
יגאל ביבי: לדעתי, השנה היו צריכים לקחת בחשבון שיקולים שהם לא רק שיקולים כלכליים, וכאן נכנסת מדיניותו של השר.
יגאל ביבי: סך הכל, שעות הטיסה שלכם זהות לחברות תעופה אחרות.
יגאל ביבי: במקום שבעה ימים, אתם עושים את זה בששה ימים.
דוד חרמש: ההנחה לא נכונה, אדוני חבר הכנסת.
דוד חרמש: 20.1% פחות מהממוצע של חברות זרות.
דוד חרמש: אלו העובדות.
דוד חרמש: יש לי גם ימים אחרים בשנה שבהם אני לא טס.
דוד חרמש: למשל, שבועות, פסח.
דוד חרמש: זה לא רק שבת.
יגאל ביבי: אני צריך לבדוק את הנושא הזה.
אברהם פורז: עובדה שאף חברה זרה לא משביתה את המטוסים אף יום בשבוע.
יגאל ביבי: אין לי ספק שאתם מרוויחים מזה שאתם לא טסים בשבת.
יגאל ביבי: היום הציבור החרדי טס באל על מפני שהיא לא טסה בשבת.
יגאל ביבי: אני רואה שציבור דתי גדול נוסע באל על בגלל הסיבה הזו שהיא לא טסה בשבת.
יגאל ביבי: אם אל על תתחיל עכשיו לטוס בשבת, לפי דעתי הנזק של הימנעות של דתיים לטוס בחברה הזו, יהיה הרבה יותר גדול.
יגאל ביבי: אתם יכולים לרכז יותר טיסות באמצע השבוע ובמשך ששת הימים.
יגאל ביבי: לדעתי, לפעמים אתם מחפים על חוסר יעילות או ארגון שלכם, יש לכם מנגנון מנופח, בנושא השבת.
יגאל ביבי: תמיד תוקפים את ההפסדים ואומרים שהם נוצרו בגלל שלא טסים בשבת.
יגאל ביבי: לדעתי, זו לא הסיבה.
יגאל ביבי: תבדקו את היעילות שלכם.
מיכאל כוכבי: אין לנו שום בעיה שאל על לא תעבוד בשבת.
מיכאל כוכבי: אבל אם באמת חושבים שהיא לא צריכה לטוס בשבת, צריך לסגור את השדה ואז התחרות היא שווה והוגנת.
מיכאל כוכבי: חבר הכנסת ביבי, אתה יכול לבוא ולראות כמה חברות זרות נוחתות בשבת וכמה כסף הן עושות בשבת, ואיך העניין הזה פוגע בנו.
מיכאל כוכבי: זה נושא פוליטי, אבל אם מחליטים שלא טסים בשבת, אז צריך לעשות התאמות עם כולם, או לפצות אותנו.
מיכאל כוכבי: זו דרך ההגונה.
מיכאל כוכבי: אנחנו מכל מקום משלמים את המחיר.
מיכאל כוכבי: היום קיבלתי שיעור מאלף למה חברת אל על צריכה להיות חברה לאומית?
מיכאל כוכבי: אם חברת אל על הייתה חברה פרטית, הייתם שואלים את מר בורוביץ' כמה עולה התענוג לטוס לניירובי והייתם משלמים לו.
מיכאל כוכבי: אני מבקש שאתם תתייחסו לחברת אל על כאילו היא כבר עכשיו חברה פרטית.
מיכאל כוכבי: תנו לה את הכסף עבור הטיסות שלה לקופנהאגן ולניירובי.
נעמי חזן: עובדה שהקו לניירובי הוא רווחי.
נעמי חזן: אף אחד לא אומר לי את זה מפורשות.
מיכאל כוכבי: אני מסכים איתך במישור הלאומי ויכול להיות שחברת אל על מרוויחה מזה.
מיכאל כוכבי: אני מציע לכם להתייחס להנהלת אל על כפי שמתייחסים למר בורוביץ'.
מיכאל כוכבי: כולנו יודעים שכאשר למר בורוביץ' לא משתלם לטוס לעמאן, הוא לא טס לשם, ואז ההיבט המדיני הוא לא החשוב.
מינה כספי: אני ראיתי הרבה חברות תעופה זרות והייתי נזהר מלומר כי חברת אל על לא מנוהלת היטב.
מינה כספי: דיברו פה על מצבה של אל על ואני מניח כי מחר בבוקר לא יהיה צ'ק בסכום של מאה מיליון דולר וגם לא תהיה הפרטה.
מינה כספי: אני הייתי נוקט בעמדה שיש לסגור כל מקום שניתן לסגור בכדי לחזק את החברה.
מינה כספי: יש מקומות בהם אל על מתה מיתת גסיסה איטית.
מינה כספי: אתם לא יודעים מה קורה לחברה הזו בפראג ובמקומות אחרים.
מינה כספי: לדעתי, אל על מטיסה לפראג במצב של 10% מהיכולת שלה.
מינה כספי: לתיירות יש השלכות חיוביות והשלכות שליליות.
מינה כספי: חולשה יוצרת חולשה נוספת שאחר כך משלמים עליה יותר ביוקר.
מינה כספי: לדוגמא, אם אתם לא טסים לפראג, אז אנחנו המפעילים הגדולים שמשווקים של אל על, מאבדים את חוזה החדרים.
מינה כספי: כשרוצים לטוס לפראג לאחר מכן, אין חדרים ולכן לא טסים.
מינה כספי: אל על כבר עפה מכמה מקומות.
מינה כספי: אני יכול להצביע לכם על ארבע ערים בהם הצ'רטריסטים הזרים שולטים שלטון ללא מיצרים.
מינה כספי: דרך אגב, גם לקופנה
מינה כספי: אגן טסים צ'רטר.
עמי אתגר: אין ספק שהקו לקופנה
עמי אתגר: אגן מצביע על כל המשבר הגדול בתיירות שמתרחש.
עמי אתגר: למיטב ידיעתי, ביום ששי האחרון כל הצ'רטריסטים הזרים שהחליטו שהם טסים לאילת, קיבלו החלטה לא לטוס לאילת לנוכח הביקושים הנמוכים מצד התיירים.
עמי אתגר: לקריסה של קווי טיסה תהיה השפעה מאוד מאוד גדולה על כל העבודה של הרבה מאוד מפעילי תיירות מחוץ לארץ לישראל.
עמי אתגר: צריכה להיות פה חשיבה כוללת שרואה איך שומרים על התיירות שהיא מנוף מאוד גדול לכלכלה הישראלית בטווח הקצר, וצריך למצוא פתרונות איך לשמר קווים מסוימים, אם זה ניתן.
עמי אתגר: אחרת, בשנים הבאות אנחנו נפסיד את הפוטנציאל של תיירות נכנסת לישראל כאשר ייווצרו התנאים לחזרתה ארצה.
מרטין שטרן: אני טס ללונדון פעמיים בשבוע כבר עשרים שנה.
מרטין שטרן: אני רוצה לשאול שאלה שמאוד מפריעה לי.
מרטין שטרן: אני לא מבין למה הישראלים ממהרים לטוס עם חברות זרות?
אברהם פורז: אולי זה יותר זול.
מרטין שטרן: לפני שבועיים היינו עדים לכך כי חברת התעופה בריטיש אירווייז הציפה את השוק במחירי כרטיסי טיסה.
מרטין שטרן: זה לא צ'רטר.