GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אדרי: אם הם נוסעים בצורה מינהלית, אין שום הצדקה להחריד אותם מכך, כי הדוגמה הזאת תפגע בכל המערכת.
יצחק וקנין: דעתי שלי היא שלא הייתי מחריג את מד"א ולא את המשטרה.
יצחק וקנין: הצבא – אני לא מחריג אותו, כי יש לו ההסדר הפנימי שלו, והוא עושה את זה היום, לכן בשבילי הוא לא חריג.
יצחק וקנין: אולי שירותי הביטחון הכללי, אולי אותם הייתי מחריג.
יצחק וקנין: לי יש דעה ברורה, שאם לא מורא של מלכות, איש את רעהו חיים בלעו, וזה לא משנה לי אם זה משטרה – אין חסינות לאף אחד.
קריאה: אדוני, מה עם חברי הכנסת?
עינת וילף: אני בעד.
יצחק וקנין: היצרים שפועלים על חבר כנסת, פועלים על כל אזרח, ולכן דווקא פה עלה העניין גם של המשטרה, כי יכול להיות שיש כאלה שמנצלים את המצב הזה – אני שוטר, אז אני יכול לנסוע איך שאני רוצה.
יצחק וקנין: חלילה אני לא עושה הכללות.
יצחק וקנין: הדבר הזה הוא דבר חשוב מאוד.
יצחק וקנין: אם הצלנו אדם אחד, והיה זה שכרנו בחוק הזה.
חמד עמאר: יש הבדל בין רכב מבצעי של המשטרה לרכב צמוד?
חמד עמאר: אתם רוצים גם להחריג את הרכב הצמוד של הקצין?
יצחק וקנין: משטרה, בואו תעשו אתם את הנוהל הפנימי.
רוני לוינגר: יש לנו נוהל מחמיר, והבאתי דוגמאות בדיון שעבר.
רוני לוינגר: מעבר לזה, כל רכב משטרה הוא עם מספר אדום, הוא מזוהה – מי שרוצה לצלצל, יודע לאן לצלצל.
רוני לוינגר: היום יש לנו מגמה של צילומים של נידות משטרה שמעלים אותן לפייסבוק, ל-YNET, ונענשים בחומרה.
יצחק וקנין: אם כך, אני חוזר בי מדבריי.
חמד עמאר: השאלה, אם כל הרכבים של המשטרה עם מספר- - -
חמד עמאר: אין רכבים צמודים עם מספר אזרחי?
חמד עמאר: לא, הכול עם מספר אדום, חוץ מניידות סמויות.
יצחק וקנין: נסכם את זה גם לגבי הצבא, גם לגבי המשטרה, גם לגבי שירות הביטחון הכללי.
איתי עצמון: אני רוצה לסכם את ההחלטה, ולהבין במדויק מה רוצים חברי הכנסת:
איתי עצמון: הוראות סעיף זה לא יחולו על כלי רכב שבשימוש צה"ל ומשטרת ישראל, ולעניין זה יחולו פקודות הצבא או המשטרה החלות לעניין זה – מקובל?
איתי עצמון: מה ההחלטה לגבי מכבי אש ומד"א?
יצחק וקנין: אם אתם תעשו נוהל פנימי, והדבר הזה יוגש, כמו שעושה המשטרה והצבא, מקובל עלינו שנחריג אתכם באותו סעיף.
יצחק וקנין: אם לא, אי-אפשר להחריג אתכם.
יצחק וקנין: היום כיבוי האש שייך למשטרה.
בוסנה ירדני: כיבוי אש שייך לנו.
בוסנה ירדני: אבדוק אם יש להם נוהל פנימי – למיטב זיכרוני, יש להם, ואני מוכנה גם להגיש את זה.
בוסנה ירדני: אני מבקשת שייכללו בתוך החריג הזה גם שב"ס.
זאב בילסקי: נחריג אותם בתנאי שיהיה הנוהל הזה.
זאב בילסקי: כרגע אנחנו לוקחים על עצמנו את האמירה- - -
יצחק וקנין: יותר מזה - הוועדה תעקוב, אחרי שהחוק יעבור, שהפנמתם את הדברים האלה מבחינת התקנות שלכם, ואם צריך לקיים דיון בנושא הזה, נקיים אותו כדי לראות שאתם מבצעים את הנוהל.
דוד בוקר: אדוני היושב-ראש, לכיבוי אש אין קציני בטיחות במדינת ישראל.
דוד בוקר: היינו עכשיו בישיבה בראשון לציון, הזמינו את איגוד קציני בטיחות.
זאב בילסקי: אז נטפל בזה.
מרדכי פדר: אנחנו מתנגדים להחרגת השב"ס.
מרדכי פדר: לשב"ס אין פעילות מבצעית, כל הצירים נתונים לסמכות המלאה של הנהג, וראינו כבר- - -
זאב בילסקי: לשב"ס יש יחידת נחשון, ויש לה קרוב לאלף כלי רכב.
זאב בילסקי: זו נסיעה סופר-מבצעית.
מרדכי פדר: אף אחד לא חגור בתוך הרכבים- - -
זאב בילסקי: אתה רוצה שהחוק יעבור?
איתי עצמון: ההחלטה כרגע היא לגבי הצבא והמשטרה.
איתי עצמון: מה חברי הכנסת מחליטים?
עינת וילף: לגבי ההחרגות בצה"ל ובמשטרה, הנוסח יכלול: ובלבד שהנוהל הפנימי מחמיר מהחוק?
יצחק וקנין: לא; ובלבד שיש נוהל פנימי.
איתי עצמון: ויחולו לעניין זה פקודות הצבא או המשטרה שמסדירות את הנושא, או משהו ברוח הזה.
זאב בילסקי: אז אני מציע גם לגופים האלה, ובלבד שיש נוהל פנימי.
בוסנה ירדני: כיבוי אש, שב"ס, נציבות הכבאות, משטרת ישראל.
יצחק וקנין: אני מבקש שתתקיים בדיקה לגבי קציני בטיחות בכיבוי אש.
יצחק וקנין: אני רוצה תשובה לוועדה בכתב, שאכן תיישמו את הדבר הזה.
יצחק וקנין: אם לא, נקיים דיון בנושא הזה ספציפי לגבי כיבוי האש.
יצחק וקנין: לא יעלה על הדעת שבכיבוי אש לא יהיה קצין בטיחות.
זאב בילסקי: כלומר משטרה, שב"ס וכבאות.
חמד עמאר: וכל מה שאת אומרת, יש להם מספר מזוהה ונוהל.
יעקב אדרי: אני מציע להוסיף גם את מד"א.
שרית זוכוביצקי-אור: אני מבינה שאתם שוקלים להחריג את מד"א, אז יש גוף הצלה, שהוקם מכוח הדין, וזה מכסה – כולם מכוח הדין.
איתי עצמון: אבל אז זה כולל את מד"א, והשאלה, אם זה מה שאתם מחליטים.
איתי עצמון: אני רוצה לשאול את המשרד לביטחון הפנים, האם זה צריך למנות גם את הרשות להגנה על עדים?
זאב בילסקי: די.
איתי עצמון: אני רוצה להבין, מה ההחלטה לגבי יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה, שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה?
איתי עצמון: כי הטעמים להחרגה של- - -
יצחק וקנין: ודאי שכן.
איתי עצמון: גם לגביהם עניין הנוהל?
איתי עצמון: אני רוצה להסב את תשומת הלב, כי נושא העונשין עלה בתחילת הישיבה, כפי שכתבנו בדברי ההסבר, כרגע, אם לא נכתוב הוראה ספציפית מיוחדת לעניין הזה בסעיף המוצע, אנחנו בעצם מחילים את הוראות סעיף 62 לפקודת התעבורה, שקובע שכל המפר הוראה מהוראות הפקודה, דינו מאסר שנתיים או קנס בסכום השווה כיום לכ-75 אלף ₪.
איתי עצמון: השאלה, האם ההחלטה של חברי הכנסת היא להותיר את המצב כפי שתיארתי עכשיו, או לקבוע הוראה עונשית מיוחדת של קנס נמוך יותר?
איתי עצמון: בדיון הקודם ירד הסעיף העונשי, כי קבענו את זה כתיקון לפקודת התעבורה ולא כחוק עצמאי, ואז אמרתי בדיון הקודם את מה שעכשיו הקראתי.
לאה ורון: זה גם כתוב בדברי ההסבר.
איתי עצמון: צריך לקבוע איזושהי הוראה עונשית.
איתי עצמון: השאלה, אם אתה רוצה הוראה עונשית, למשל, נמוכה יותר - קנס של 14 אלף, למשל.
זאב בילסקי: 14 אלף.
איתי עצמון: זה הקנס הנמוך ביותר, לפי סעיף 61 לחוק העונשין.
זאב בילסקי: החוק פה זה חוק לאנשים ערכיים.
איתי עצמון: אז נכניס הוראה מיוחדת, שהעובר על הוראות סעיף זה, דינו קנס כאמור בסעיף 61א1 לחוק העונשין, שהסכום הוא כ-14 אלף שקלים.
איתי עצמון: זה סכום מקסימלי, כמובן.
יהושוע שדה: דיברנו וסיכמנו בפעם הקודמת, שתהיה פעילות מדורגת, וגם הסברנו למה תהיה מדורגת.
זאב בילסקי: אז הלכתי ישר למטה – ל-14 אלף.
יהושוע שדה: תהיה מדורגת למטה.
יצחק וקנין: אם זה היה על דעתי, לא הייתי מוריד את זה ל-14, כי 14 זה הסכום המרבי.
יצחק וקנין: שיקול הדעת הוא משקל עד 14 אלף.
יצחק וקנין: סיימנו גם את פרק העונשין.
יצחק וקנין: תקריא את מה שהם ביקשו, בבקשה.
איתי עצמון: כמובן, זה נוסח לא מגובש עד הסוף: הוראות סעיף זה לא יחולו על כלי רכב שבשימוש הגופים הבאים: משטרת ישראל, צבא ההגנה לישראל, שירות בתי הסוהר, גוף הצלה לפי דין ויחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה, שעיקר פעילותן ביטחון המדינה – הכוונה היא לשב"כ ולמוסד – ולעניין זה יחולו פקודות או נהלים שיקבעו הגופים האמורים.
יצחק וקנין: זאב, מה דעתך שנעשה את זה כהוראת שעה לשלוש שנים, את החוק, כדי שנבחן אותו?
זאב בילסקי: חוק.
יצחק וקנין: אני עושה הצבעה על סעיפים 2(א) ו-(ב), כולל התיקונים, כולל העונשין ותחולה.
יצחק וקנין: אני מצביע על כל החוק, להעברתו לקריאה שנייה ושלישית.
יצחק וקנין: החוק אושר.
דוד אזולאי: הנושא העומד על סדר-היום הוא הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון – העברת פרטים למפרסם מדריך התקשרות), התש"ע-2010 של חברי הכנסת: אמנון כהן, ציון פיניאן, פניה קירשנבאום, ומירי רגב, הצעת חוק מס' 2314.
דוד אזולאי: הדיון האחרון היה כאן ב-11 לינואר 2011 – כמעט שנה.
דוד אזולאי: מאז התבקשו כל החברות, ובמיוחד משרדי הממשלה השונים, להגיש את התייחסותם להצעת החוק הנוכחית.
דוד אזולאי: נמצא איתנו חבר הכנסת אמנון כהן, יושב-ראש ועדת הפנים, שהוא אחד מחברי הכנסת המציעים.
אמנון כהן: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה למנהלת הוועדה שמצאה מקום לשבץ את הנושא החשוב בסדר-היום העמוס.
לאה ורון: מייד לאחר שהתקבל הנוסח ממשרדי הממשלה.
אמנון כהן: כן, אנחנו אמרנו שעושים את זה בתיאום עם הממשלה, עוד מוועדת השרים לענייני חקיקה.
דוד אזולאי: מצבך טוב.
דוד אזולאי: אחרי שנה, זה בסדר.
אמנון כהן: אבל, זה עבר הרבה גלגולים.
אמנון כהן: זה לא רק שנה, זה כל יום טלפונים ועניינים.
אמנון כהן: זה עבודה יסודית.
נתי ביאליסטוק: עבודה יסודית, והרבה מאוד פגישות עם חבר הכנסת כהן.
אמנון כהן: כן, עשינו גם כמה פגישות.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, בגדול הצעת החוק מדברת על כך שיש לנו שירות 144 והוא שירות מצוין.
אמנון כהן: זהו באמת שירות טוב שהוא לטובת האזרח.
אמנון כהן: הוא זמין, נגיש, ומאוד יעיל.
אמנון כהן: אין לי מילה אחת לא טובה להגיד על הנושא הזה.
אמנון כהן: אני מברך על כך שהנושא הזה הוקם בעקבות דיונים ועדת הכלכלה, גם בהיותי יושב-ראש הוועדה.
אמנון כהן: הנושא לא היה מוסדר.
אמנון כהן: למעשה, לכל חברה היה כביכול מרכזייה משלה, והיא לא היתה טובה והיא לא היתה מפורסמת.
אמנון כהן: האזרח לא ידע מאיפה לקבל את מספרי הטלפון.
אמנון כהן: יש לנו גם הרבה חברות סלולאריות ואתה אף פעם לא יודע לאיזה חברה סלולארית מחובר החבר אותו אתה מחפש.
אמנון כהן: הוקם הקו האחוד הזה, והוא באחריות בזק.
אמנון כהן: גם הרשות להגבלים עסקיים נתנה לכך את האישור.
אמנון כהן: אני מברך את בזק על כך שהיא עושה עבודה מצוינת וטובה.
דוד אזולאי: מסתבר שלא הכול טוב.
לאה ורון: חברת בזק העבירה לוועדה לפני כחצי שעה מסמך שאנחנו עוד לא קראנו ולא ראינו.
לאה ורון: אני מבקשת מנציגי בזק לקחת בחשבון שכשמע
לאה ורון: בירים חצי שעה לפני ישיבה, לא הספקנו לטפל במסמך.
לאה ורון: אבל, ראיתי שיש מסמך מטעמכם.
אמנון כהן: אני גם ישבתי עם חברות ואמרתי שאני, בסופו של דבר, עושה חוק צרכני טוב.
אמנון כהן: אני דיברתי על השירות הטוב.
אמנון כהן: אבל השירות הטוב הזה עולה הרבה מאוד כסף לצרכן, אדוני.
אמנון כהן: מצד אחד אומרים: אתה רוצה שירות טוב – תשלם.
אמנון כהן: אבל, השאלה היא כמה?
אמנון כהן: מדובר כאן בעניין שהוא יחידי, בלעדי ומונופוליסטי, ולכן המחיר הוא מאוד מאוד גבוה.
אמנון כהן: היעדר התחרות בנושא מביא לכך שהם יכולים להרשות לעצמם שהמחיר יהיה כה גבוה.
אמנון כהן: אני מתעסק הרבה בנושאים כלכליים, ואני בעד שהחברות העסקיות ירוויחו.
אמנון כהן: אבל, השאלה היא עד כמה, ושלא יהיו חס וחלילה מצבים אבסורדיים של עושק הציבור.
אמנון כהן: הציבור הוא לקוח שבוי, ולכן הוא חייב להתקשר למוקד הזה.
אמנון כהן: אין לו אופציה אחרת.
אמנון כהן: אני מדבר על אוכלוסייה מוחלשת, על אוכלוסייה שהיא מבוגרת, על אוכלוסייה של עולים.
אמנון כהן: אנחנו מדינה שקולטת כל הזמן עליות.
אמנון כהן: לא כולם יודעים להיכנס לאינטרנט ולקבל את מה שהם רוצים חינם.
אמנון כהן: אנחנו ראינו את הגרפים לפיהם השימוש באינטרנט עולה משנה לשנה, אבל דווקא הוא יורד ב-144.
אמנון כהן: אנשים שהם צעירים יותר משתמשים בזה, אבל, יחד עם זאת, עדיין ישנם ציבורים רחבים במדינה שנעזרים בשירות 144.
אמנון כהן: לכן, חשבתי לנכון שאנחנו צריכים לתת פלטפורמה בה תהיה תחרות.
אמנון כהן: יהיו מספר גופים, כמובן עם רישיון ואבטחת מידע.
אמנון כהן: לכן, לקח לנו שנה לבדוק את כל האופציות, את כל הדרכים, כך שזה יהיה מאוזן, מצד אחד, ושהמידע לא יזלוג למקומות שלא היינו רוצים שהוא יזלוג אליהם.
אמנון כהן: אני מברך את כל אלה שטיפלו בנושא הזה.
אמנון כהן: אנחנו אומנם היינו באופן מתמיד בטלפונים.
אמנון כהן: אבל, לא רצינו להביא את זה עד אשר לא מיציתם את הדיונים.
אמנון כהן: רצינו שהחוק יהיה חוק טוב.
אמנון כהן: אני מברך על המוגמר.
אמנון כהן: אני מקווה ששמתם את האיזונים ואת הבלמים הנכונים.
אמנון כהן: מצד אחד, שיהיה מישהו ראוי לקבל, ושהשירות יהיה ראוי וטוב באיכותו לטובתו של האזרח.
אמנון כהן: אני לא רוצה שהוא יפתח לי שני מוקדים ושבסוף לא יהיה לנו שירות ללקוח.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לעשות רשות בה יהיה מענה לכל אזרחי מדינת ישראל, גם מבחינת האיכות, כמו שנותנים לפחות ב-144.
אמנון כהן: לכן, צריך להסדיר את כל הדברים האלה אולי בחוק או בתקנות.
אמנון כהן: התפיסה היא שאנחנו רוצים תחרות לשירות 144, באותה איכות.
אמנון כהן: אבל, בפחות כסף, ואולי אפילו חינם.
אמנון כהן: יכול להיות שזו עסקה חבילה כזאת שכל מי שירצה לקבל את זה, יקבל שירות אחר - אני לא יודע.
אמנון כהן: אבל, אני חושב שחייבים להוזיל את המחיר הזה.
אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, היה כבר דיון עקרוני בנושא הזה, ושמענו את כל הנציגים.
אמנון כהן: לכן, אני מציע להיכנס מייד להקראת הסעיפים החדשים.
אמנון כהן: אנחנו נפתח את הדיון תוך כדי, וכל אחד יביע את עמדתו לגבי הסעיפים השונים, וכך נתקדם.
אמנון כהן: זה מה שאני מציע.
אמנון כהן: אבל, אתה, אדוני היושב-ראש, תחליט מה שתחליט.
אמנון כהן: אני הייתי חושב לעשות זאת כך.
דוד אזולאי: לפני שאני מתחיל בהקראה, אני בכל זאת מבקש לשמוע האם גופים שונים רוצים להתייחס להצעה המונחת בפנינו.
דוד אזולאי: לפני כן, נציגי משרד התקשורת יציגו את הנושא.
לאה ורון: כן, ולאחר מכן נציגי חברת בזק יציגו את המסמך בן חמשת העמודים שלא הספקנו לטפל בו, כמו שאמרתי.
לאה ורון: גם לא העברנו לחבר הכנסת המציע, לחברי הכנסת, ליועץ המשפטי.
אמנון כהן: בקצרה, אני ראיתי את זה.
אמנון כהן: אבל, יש להם נציגה מוכשרת מאוד, והיא תעשה את זה בתמצות רב.
אמנון כהן: היא תדע לקלוע בדיוק לנקודה.
לאה ורון: שתי נציגות מוכשרות יושבות.
דוד אזולאי: לפרוטוקול את השם והתפקיד.
נתי ביאליסטוק: הצעת החוק של חבר הכנסת כהן אושרה על-ידי הממשלה, בכפוף להסכמה של המשרדים הרלוונטיים עם חבר הכנסת להגשה.
נתי ביאליסטוק: אנחנו באמת עבדנו תקופה מאוד ארוכה על מנת להגיע לאותן הסכמות, כאשר לדעתנו הצעת החוק שמוגשת, מאזנת בצורה ראויה בין האינטרס הציבורי לבין האינטרס של החברות שאמורות לפעול.
נתי ביאליסטוק: כדי לסבר את האוזן, אנחנו באמת חושבים שהצעת החוק בונה פלטפורמה טובה יותר מזו הקיימת היום, לעודד גורמים נוספים להיכנס לענף מרכזי המידע הטלפוניים לגבי מספרי טלפון, באופן שיעודד אולי מעט תחרות, וגם יגוון את השירותים ואת המחירים.
דוד אזולאי: אדם פונה ומבקש מספר טלפון מסוים.
דוד אזולאי: האם אפשר לדעת מהי העלות של זה?
נתי ביאליסטוק: העלות היום זה בערך 1,80 שקל אחרי מע"מ, 1,50 ללא מע"מ.
דוד אזולאי: ואם הוא מחייג את אותו מספר שהוא ביקש?
נתי ביאליסטוק: זה שירות נוסף.
נתי ביאליסטוק: אם אתה לא ניתקת את השיחה, ואתה מבקש שבאופן ישיר תופנה, אז זה שירות נוסף שעליו אתה משלם נדמה לי חצי שקל, או 40 אגורות לפני מע"מ, על עצם קישור.
נתי ביאליסטוק: מאותו רגע אתה מתחיל לשלם בהתאם לעלות השיחה, בהתאם לרשת שלך.
אמנון כהן: אבל, אתה יכול להגיד: אני לא רוצה.
נתי ביאליסטוק: אתה יכול לנתק את השיחה.
דוד אזולאי: הבחירה היא בידך.
דוד אזולאי: אנחנו רק רוצים לקבל מושגים של עלויות.
לאה ורון: הם גם מודיעים לפונה שהשימוש בשירות הזה כרוך בתשלום.
דוד אזולאי: אם הוא מתחבר באמצעות בזק זה משהו כמו למעלה מ-2 שקלים.
נתי ביאליסטוק: עבור בירור המספר וקישורו אל המספר.
נתי ביאליסטוק: מרגע זה ואילך הוא יחייב בעלות השיחה הרגילה אותה הוא אמור לשלם – תלוי ברשת בה הוא נמצא.
נתי ביאליסטוק: על כן, אנחנו חושבים שהחוק הזה יוצר פלטפורמה ראויה, לדעתנו, לעידוד כניסתם של גורמים נוספים.
דוד אזולאי: מבחינת
דוד אזולאי: כם אין בעיה שגורמים נוספים ייכנסו למערך הזה.
נתי ביאליסטוק: במסגרת אותן מסגרות שנקבעו בחוק.
נתי ביאליסטוק: למשל, קבלת רישיון ופיקוח.
דוד אזולאי: האם אתם תהיו מעורבים גם בקביעת המחירים?
נתי ביאליסטוק: לא, תחרות.
נתי ביאליסטוק: בתחום המחירים של בזק בינתיים זה אחד המחירים שנמצאים בפיקוח.
נתי ביאליסטוק: אם נראה שהשוק הזה באמת מתפתח, אולי נשקול.
דוד אזולאי: אני מודה לך.
דוד אזולאי: האם את רוצה להוסיף משהו?
ברוריה מנדלסון: אנחנו נוסיף במהלך ההקראה של סעיף סעיף.
דוד אזולאי: אני מציע שאנחנו ניגש להקראה.
דוד אזולאי: אנחנו נעבור סעיף סעיף.
דוד אזולאי: אנחנו נעצור בכל סעיף, ונשמע הסברים והתייחסויות.
ון פליישר בן-יהודה: אם אפשר, אני מבקשת להעיר משהו לפני כן.
ון פליישר בן-יהודה: היות והצעת החוק המקורית של חבר הכנסת אמנון כהן היתה שונה בתכלית מההצעה שמובאת כאן לפנינו, וההצעה הזאת נכתבה על-ידי משרד התקשורת, ועל-ידי הממשלה ולא על-ידי חבר הכנסת, והיא שונה מאוד - - -
אמנון כהן: בתיאום, בתיאום.
ון פליישר בן-יהודה: היא שונה מאוד מאוד מההצעה שהיתה פה בוועדה, ומההצעה שעברה ועדת שרים.
ון פליישר בן-יהודה: שמי שרון פליישר, ואני סמנכ"ל רגולציה של בזק.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו היינו פה לפני שנה בהצעת חוק אותה הגיש חבר הכנסת אמנון כהן, שהיא שונה בתכלית.
אמנון כהן: אתם התנגדתם גם לה.
ון פליישר בן-יהודה: לא לכולה, אבל התנגדנו לסעיפים בהחלטה.
ון פליישר בן-יהודה: היא שונה מאוד מאוד מההצעה שמונחת פה.
ון פליישר בן-יהודה: יש פה הרבה דברים חדשים ושונים לחלוטין.
ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שמן הראוי שנציגי הממשלה יציגו לפני שמתחילים לעבור על הסעיפים, כי זו הצעה חדשה לחלוטין.
ון פליישר בן-יהודה: זו לא ההצעה שעברה את ועדת השרים לחקיקה, זו לא ההצעה שנדונה פה פעם שעברה.
לאה ורון: כן, אבל אנחנו מדברים בשלב של הדיונים בהצעת חוק בקריאה הטרומית המקדמית.
לאה ורון: הנוסח פורסם באתר הוועדה והועבר לכל המוזמנים טרם הדיון.
ון פליישר בן-יהודה: אבל, ההצעה הטרומית עברה.
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו מדברים על קריאה ראשונה, ומדובר פה בהצעה שהיא שונה לחלוטין מההצעה ש- - -
דוד אזולאי: אבל, סליחה, גברתי.
דוד אזולאי: יש נוהלים, ואני רוצה להביא לתשומת ליבך.
דוד אזולאי: גם המציע כאשר הוא הציע את אותה הצעת חוק, הוא התחייב לכך שהוא יתאם את זה עם הממשלה.
דוד אזולאי: הוא התחייב לכך, והוא עדיין עומד בהתחייבותו.
דוד אזולאי: הוא עדיין לא חזר בו מההתחייבויות.
דוד אזולאי: יש פה נציגים של משרד התקשורת, וביחד עם המציע הכינו איזושהי הצעה.
דוד אזולאי: ההצעה הזאת לא יכולה להיות שונה במהות שלה מאותה הצעת חוק שהוגשה על-ידי המציעים.
ון פליישר בן-יהודה: אבל, עובדה שהיא שונה.
דוד אזולאי: אם את טוענת שישנם שינויים מהותיים, אני מציע לך שנתחיל בהקראה.
דוד אזולאי: נגיע לאותם סעיפים שגברתי מדברת שיש בהם שינויים מהותיים.
דוד אזולאי: תציעי אותם, ואנחנו נחליט בהתאם.
דוד אזולאי: יש פה יועץ משפטי של הוועדה שבוודאי חוות דעתו תהיה חשובה לי על מנת להמשיך ולהתקדם בדיון הזה.
איתי עצמון: אני רק מבקש להשלים את דבריו של חבר הכנסת אזולאי.
איתי עצמון: ההגבלה על שילוב נושאים חדשים שלא היו בגדר הצעת החוק כפי שהתקבלה בדיון המוקדם, ההגבלה הזאת חלה לגבי הצעות חוק להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
איתי עצמון: לא לחינם סעיף 85 לתקנון הכנסת שעניינו נושא חדש מופיע בפרק החמישי שעניינו הכנה לקריאה שנייה ולקריאה השלישית.
איתי עצמון: כמובן שניתן להרחיב את הצעת החוק המקורית ולכלול בה נושאים נוספים ככל שהם קשורים לנושא העיקרי שאותו ביקש חבר הכנסת להסדיר, והוא העברת פרטים לעניין מדריך התקשרות – כל הסדרה של התחום הזה.
איתי עצמון: כך שאם ניסית לרמוז לגבי הגבלה של נושא חדש, היא לא קיימת כאן.
ון פליישר בן-יהודה: לא.
ון פליישר בן-יהודה: אני ממש לא טענתי משפטית, לחלוטין.
ון פליישר בן-יהודה: טענתי את זה אך ורק מהמקום שאני חושבת שכאשר מנהלים דיון, ראוי שלפחות לפני זה יהיה איזשהו מצג שמציג את הדברים כמו שהם היו, כי בכל זאת זה לא איזשהו דיון המשך לדיון קודם שהיתה איזושהי הצעה שדנו בה וממשיכים, אלא יש פה הצעה חדשה לחלוטין.
ון פליישר בן-יהודה: אני כן חשבתי שלפני שעוברים לסעיפים, נכון שיציגו נציגי הממשלה את ההצעה כי היא שונה.
ון פליישר בן-יהודה: אבל, אם כבוד יושב-ראש הוועדה חושב שסדר הדיון הוא אחר, הוא יחליט.
ברוריה מנדלסון: אם היושב-ראש רוצה, אנחנו יכולים להציג.
אמנון כהן: אני מציע כמו שציינת, אדוני.
אמנון כהן: נשמע הערה - - -
דוד אזולאי: אמנון, תן לי.
דוד אזולאי: שמעתי אותך, אני חוזר להצעה המקורית שלי.
דוד אזולאי: אנחנו נקריא ואת תוכלי להתייחס לכל סעיף, אם תרצי.
דוד אזולאי: אנחנו נעבור להקראה.
דוד אזולאי: בבקשה סעיף מספר 1.
ברוריה מנדלסון: "הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון מס' 50)(רישום לשירות מודיעין)", זה כבר התשע"ב-2012.
אמנון כהן: אתם עובדים לאט.
אמנון כהן: אבל, בסדר.
ברוריה מנדלסון: "תיקון סעיף 1 1.
ברוריה מנדלסון: בסעיף 1 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי) - (א) לאחר הגדרת "חוק החברות" יבוא: "מאגר מודיעין" – אוסף נתונים הכולל את שמו, מענו ומספר הטלפון של כל מי שהוא מנוי שהוא בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים או ניידים, לרבות בעל רישיון כללי ייחודי ובעל רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת, למעט מנוי חסוי כמשמעו בסעיף 4(א3)(ז);" מטרת הסעיף היא להגדיר מה זה מאגר, מה זה מאגר מודיעין שאותו לפי הצעת החוק בעלי הרישיונות יצטרכו להעביר למי שיקבל רישיון לשירות מודיעין.
ברוריה מנדלסון: זה יהיה אוסף הכולל את שמו, מענו, מספר טלפון.
ברוריה מנדלסון: לאחר שקראנו שוב את הנוסח, אנחנו חושבים שצריך להוריד את המילה "כל", וצריך להיות להיות: של מי שהוא מנוי, על מנת להבטיח שגם מאגר שכולל 99% מהמנויים, ייכנס בגדר מאגר מודיעין.
ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, שלא יוכלו להתחמק מתחולת החוק באמצעות זה שיוציאו מנוי אחד.
ברוריה מנדלסון: אנחנו מציעים להסיר את המילה "כל" בסוף השורה הראשונה של הגדרת "מאגר מודיעין".
דוד אזולאי: מספר הטלפון של מי שהוא מנוי.
ברוריה מנדלסון: בדיוק.
ברוריה מנדלסון: וכמובן שזה למעט מי שביקש להיות חסוי.
ברוריה מנדלסון: בהמשך יש את ההסדר איך מודיעים למישהו כזה, אבל זו בעצם המטרה.
נתי ביאליסטוק: ההגדרה הזאת מאבחנת בין אותו מאגר שנועד להפצה ולהודעה על מספרי טלפון, לבין מאגר הלקוחות של החברה שהוא יכול להיות גדול יותר.
דוד אזולאי: (ב).
ברוריה מנדלסון: "(ב) לאחר ההגדרה "שירות בזק" יבוא: "שירות מודיעין" – שירות לבירור מספר טלפון, או מספר טלפון וכתובת, לפי שם או לפי שם וכתובת בלבד, של כל מי שהוא מנוי של בעל רישיון כללי, למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים או ניידים, לרבות בעל רישיון כללי ייחודי ובעל רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת, למעט מנוי חסוי כמשמעו בסעיף 4(א3)(ז), הניתן בהתבסס על מאגר מודיעין שהועבר מבעל רישיון כללי;" יש לנו כמה תיקוני נוסח.
ברוריה מנדלסון: המילה "כתובת" – בהתייעצות עם היועץ המשפטי של הוועדה, חשבנו שנכון יותר לכתוב: מען, כמו שמופיע בהגדרת מאגר מודיעין, וזאת במקום כתובת.
אמנון כהן: שרון, רצית להוסיף משהו.
אמנון כהן: אתמול אמרת לי להוסיף: טלפוני.
דוד אזולאי: אמנון כהן, תן לה להסביר.
דוד אזולאי: אנחנו נשמע התייחסויות.
ברוריה מנדלסון: אני רואה כי המילה "כללי" מופיעה פה פעמיים בשורה השנייה.
ברוריה מנדלסון: זו טעות סופר.
ברוריה מנדלסון: רק להבהיר – הכוונה פה שהשירות שניתן הוא שירות של בירור של מספר טלפון ומען לפי שם.
ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, לפי הצעת החוק אנחנו בפירוש לא מעוניינים שהשירות יהיה הופכי.
ברוריה מנדלסון: כלומר, אם אדם יבוא עם מספר טלפון ויבקש לפי זה לקבל שם או כתובת, יהיה אסור.
אמנון כהן: כמו שהיה, כמו שעם בזק.
דוד אזולאי: כמו שהיה עד היום.
ברוריה מנדלסון: לכן, אנחנו רוצים להבהיר לפרוטוקול שזו הכוונה, וזה מה שיהיה מותר לבעל הרישיון לעשות, ולא לעשות את החיפוש ההופכי.
דוד אזולאי: ומה שהיה חסוי, יישאר חסוי.
ברוריה מנדלסון: חסוי כמובן.
ברוריה מנדלסון: חסוי בכלל מחוץ לתמונה.
ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, אנחנו מדברים פה על רק על המאגר של מי שהסכים להיות חלק מהמאגר.
אמנון כהן: האם ברור מכאן שזהו שירות טלפוני?
אמנון כהן: כי ביקשו ממני להוסיף: שירות מודיעין, שזה שירות טלפוני.
ברוריה מנדלסון: זה לא בהכרח טלפוני.
ברוריה מנדלסון: זה יכול להיות גם באמצעות האינטרנט.
דוד אזולאי: שמעתי פה הערה שיכול להיות גם מאגר של החברה, והיא יכולה להשתמש במאגר שלה - - -
אמנון כהן: המטרה היא גם טלפוני.
ברוריה מנדלסון: גם טלפוני, אבל לא בהכרח.
ברוריה מנדלסון: אפשר לתת לך את זה גם באמצעות אס.
ברוריה מנדלסון: אמ.אס, ואפשר באמצעות אתר אינטרנט.
ון פליישר בן-יהודה: האם הוא יהיה חייב לעשות שירות מודיעין טלפוני קודם כל, או שהוא יכול לקבל את מאגר הנתונים מאיתנו רק לצורך שירות אינטרנט?
קריאה: איך זה יסתדר עם מטרת הצעת החוק?
ברוריה מנדלסון: אני לא מדברת על מה הן החובות של בעלי הרישיונות, החובות שלכם ברישיון.
דוד אזולאי: אבל, היא שואלת:
דוד אזולאי: אזרח שפונה ומבקש לקבל את כל המאגר בדיסק.
דוד אזולאי: נכון?
ון פליישר בן-יהודה: מטרת הצעת החוק כפי שהיא הוצגה פה, הן על-ידי חבר הכנסת, והן על-ידי משרד התקשורת, זה יצירת תחרות לשירות המודיעין הטלפוני של בזק 144.
ון פליישר בן-יהודה: לפי מה שאומרת פה היועצת המשפטית של משרד התקשורת, יכול מאוד להיות שאותו אדם שיקבל פה את כל המידע מכל החברות, בכלל לא יעשה תחרות בשירות טלפוני.
ון פליישר בן-יהודה: הוא יקבל את כל הנתונים האלה, ויפתח אתר אינטרנט מתחרה לאתר אינטרנט של בזק, ובחינם, הוא יקבל את כל הנתונים חינם.
אמנון כהן: אני רוצה קודם להוסיף: טלפוני.
ברוריה מנדלסון: לפי הצעת החוק עכשיו כפי שהיא כתובה, וגם בהצעת החוק המקורית, לא היה כתוב שזה יהיה בהכרח טלפוני.
ברוריה מנדלסון: היה כתוב באמצעות ספר טלפונים, באמצעות - - -
ון פליישר בן-יהודה: אז תוסיפי עכשיו: טלפוני, כי זו היתה כוונת חבר הכנסת כאשר הוא הגיש את ההצעה שלו.
ון פליישר בן-יהודה: איזה מחירים את רוצה להוריד?
ון פליישר בן-יהודה: את המחירים שיש באינטרנט בחינם.
נתי ביאליסטוק: גם באינטרנט יש תחרות.
ון פליישר בן-יהודה: אבל, האינטרנט הוא בחינם, ואתם הצגתם שהמטרה היא ליצור תחרות ולהוריד מחירים.
יוסי כהן: עו"ד יוסי כהן, אני מטעם "דפי זהב" כאן.
יוסי כהן: אדוני היושב-ראש, אני מניח שיש פה התייחסויות של כמה גורמים.
יוסי כהן: אני לא מבקש להתפרץ לדיון ולהגיד דבר.
יוסי כהן: יש כמה הערות.
יוסי כהן: אני הייתי מציע שהדיון פה יהיה מסודר, ובצורה כזאת נוכל כולנו להביע עמדה.
יוסי כהן: אני פה בשקט עד שתינתן לי רשות הדיבור.
דוד אזולאי: עו"ד כהן, אני מקבל את ההערה שלך.
דוד אזולאי: אני חוזר להצעה לסדר שלי מההתחלה.
דוד אזולאי: אנחנו כרגע סיימנו את סעיף 1(א) ו-(ב).
דוד אזולאי: האם מישהו רוצה להתייחס?
דוד אזולאי: אנחנו נאפשר לכל אחד להתבטא.
דוד אזולאי: היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.
איתי עצמון: בהמשך לדברים שנאמרו כאן, רציתי לשאול האם באמת הכוונה היא לשירות נוסף, למשל, באמצעות מדריכי התקשרות, כגון: "דפי זהב", או רק שירות טלפוני באמצעות האינטרנט?
איתי עצמון: או שאתם לא מעוניינים להגביל את אופן ההעברה ומסירת הפרטים?
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא הגבלנו פה את אופן השירות.
ברוריה מנדלסון: בירור מספר הטלפון יכול להיות באינטרנט, יכול להיות באס.
ברוריה מנדלסון: אם.
ברוריה מנדלסון: אס, יכול להיות בטלפון, יכול להיות במדריך טלפון.
נתי ביאליסטוק: אנחנו לא חושבים שהמקום להגבלות הוא בחוק.
נתי ביאליסטוק: אנחנו נשקול אחר כך בתקנות של הליכים ותנאים ומתן רישיון, להכניס מגבלות נוספות.
איתי עצמון: רציתי להבין מה הכוונה שלכם ברישוי?
אמנון כהן: איך זה ייצור מצב שאני רוצה מתחרה ל-144, למשל?
נתי ביאליסטוק: למשל, שתוכל לשלוח אס.
נתי ביאליסטוק: אם.
נתי ביאליסטוק: אס למוקד מסוים, ולקבל באס.
נתי ביאליסטוק: אס את התשובה.
אמנון כהן: אני מדבר על אוכלוסייה שלא יודעת לשלוח אס.
אמנון כהן: אם.
אמנון כהן: אס.
אמנון כהן: אני לא רוצה שהוא ילך ל-144 כי הוא יקר, אלא שיהיה למשל 166 או 199 או 200.
אמנון כהן: אני רוצה לעשות אופציה כך שיקומו עוד כמה גופים שיגידו שהם מתחרים ב-144, כמו שיש בשיחות לחו"ל כאשר המספרים מתחילים או ב-00 או ב-012 או 014.
אמנון כהן: אני אבחר את המסלול ואת ההסדר בו אני רוצה.
אמנון כהן: אני רוצה ליצור עכשיו תחרות ל-144.
אמנון כהן: מתחרה אחד שהמרכזייה שלו תהיה 202, השני יגיד 218, וזה יפורסם.
אמנון כהן: הם ימתגו לאט לאט את עצמם על-ידי שירות טוב.
אמנון כהן: האם מבלי שאנחנו כותבים את המילה "טלפוני" אנחנו מקבלים מענה לכך?
ברוריה מנדלסון: הצעת החוק לא מכריחה אותו לתת את זה טלפונית.
ברוריה מנדלסון: הצעת החוק היום היא רחבה.
ברוריה מנדלסון: היא מאפשרת לתת את זה בכל מיני דרכים כפי שהיה בהצעת החוק המקורית.
ברוריה מנדלסון: זה אותו הדבר.
ברוריה מנדלסון: אנחנו לא מכריחים לתת את זה דווקא טלפונית.
ברוריה מנדלסון: אבל, זה יאפשר.
ברוריה מנדלסון: אם תהיה היתכנות, ומישהו יגיד שאפשר להתחרות בשירות שקיים היום, הוא יוכל לתת את זה טלפונית.
ון פליישר בן-יהודה: אני לא מבינה איזה תחרות אתם מנסים ליצור, כי האינטרנט הוא בחינם.
דוד אזולאי: רבותי, עד כאן.
דוד אזולאי: אמרתם את שלכם.
דוד אזולאי: בואו תאפשרו גם לאחרים להשמיע את דבריהם.
דוד אזולאי: מה דינם של אלה שיש להם "דפי זהב" במקרה הזה?