GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועז בר ניר: הראשון שקיבל את ההחלטה היה שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, ועכשיו אנחנו דורשים מאוד להאיץ את התהליך – גם לעבוד במקביל, ובעיקר להאיץ את כל נושא פיתוח התשתיות באזור.
נועז בר ניר: זה אזור שיש בו 75% תפוסה, וזו כמעט תפוסה מלאה מבחינת האזור.
נועז בר ניר: חייבים להגדיל את בתי המלון, ולכן חשוב מאוד שנשקיע בתשתיות.
נועז בר ניר: נשאלתי כאן בכמה עלה שיעור ההשתתפות.
נועז בר ניר: בימים בהם התקבלה ההחלטה, במאי, דובר על 50% השתתפות מפעלי ים המלח.
נועז בר ניר: זה עלה באותו זמן ל-60%, והיום כבר מדברים על 90%.
נועז בר ניר: מבחינה זו, זו התקדמות יפה מאוד.
משה (מוץ) מטלון: עם זאת, הם חייבים להגיש תשובות.
משה (מוץ) מטלון: זה על תנאי, אבל המפעלים חייבים להגיש תשובות על ה-90%, כך אני הבנתי.
נועז בר ניר: כן, כן.
נועז בר ניר: הכיוון הוא נכון.
משה (מוץ) מטלון: הכיוון הוא מצוין.
נועז בר ניר: מבחינתנו, חשוב מאוד עכשיו לעבוד במקביל על כל התהליכים, גם על התכנון, גם על הבנייה של מערך הקציר, וגם על התכנון של פיתוח התשתיות באזור.
כרמל שאמה-הכהן: מי עוד ביקש רשות דיבור?
גלית כהן: גלית כהן, סמנכ"ל תכנון מהמשרד להגנת הסביבה.
גלית כהן: אני רוצה לומר שכפי שבא לידי ביטוי גם בישיבת ועדת שרים לחקיקה, השר להגנת הסביבה תומך בשתי הצעות החוק הללו.
גלית כהן: אני חושבת שלפחות שתי נקודות לא מקבלות ביטוי גם בהסכם המתגבש, ולכן נכון לקדם את הצעות החוק הללו.
גלית כהן: הדבר הראשון, ואולי המשמעותי ביותר, זה הקרן לשיקום ים המלח שכרגע גם אם יהיה הסכם וכו' על הקציר, וכל ההסכמים שמתגבשים, בינתיים אנחנו לא רואים את ההקמה של הקרן לשיקום.
גלית כהן: אנחנו חושבים שנכון וראוי לקשור ולכרוך את הדברים האלה יחד.
גלית כהן: כמו שעשו בששינסקי שהקימו את הקרן לרווחה וחינוך, כך גם כאן.
כרמל שאמה-הכהן: לא הקימו, אמרו שיקימו.
גלית כהן: יקימו.
גלית כהן: לפחות היתה החלטה, אני מקווה שנראה אותה גם מקודמת.
גלית כהן: אבל, פה בוודאי ובוודאי יש לזה חשיבות מאוד גדולה, כי צריך להבין שכל המשך שאיבה, הפקה, שימוש בים המלח, גורם לנזקים סביבתיים - זה התהליך.
גלית כהן: התהליך הוא חד-כיווני.
גלית כהן: אין פה אי-ודאות לגבי הנזקים הסביבתיים.
גלית כהן: הנזקים הסביבתיים מתרחשים, וגם מפחיתים את היכולת שלנו ליהנות מפיתוח כלכלי, אם זה מפיתוח תיירותי, ומפיתוח כלכלי בכלל באזור הזה.
גלית כהן: ולכן, אם אנחנו לא נדאג במקביל לשיקומו של האזור הזה אז אנחנו נהרוס אותו במו ידינו, והוא לא יהיה בידי הציבור, ובעתיד גם לא יהיה פיתוח כלכלי אחר, או פיתוח תיירותי.
גלית כהן: לכן, חייבים לכרוך האחד עם השני.
גלית כהן: הקמת הקרן לשיקום – או שזה יבוא מהתמלוגים או ממקורות אחרים.
גלית כהן: לאוצר בוודאי יהיה הרבה יותר מה לומר בנושא הזה.
גלית כהן: אבל, בוודאי שחייבים להקים את הקרן לשיקום.
גלית כהן: דבר נוסף שאנחנו רוצים להעלות כאן הוא נושא התמלוגים או היקף התמלוגים, או איזשהו תמריץ לגרום לכך שמבחינת ההפקה והיכולת להמשיך להפיק.
גלית כהן: גם בשטר הזיכיון היום יש הנחיה ברורה למפעלי ים המלח שהם צריכים לעשות כל אשר לאל ידם, וכל מה שהם יכולים לעשות, כדי להפיק כמה שיותר מהים הזה, כמה שיותר אשלג, וכמה שיותר בכלל פעילות כלכלית.
גלית כהן: זה נותן אינטרס וזה נותן תמריץ מובהק לקחת כמה שיותר מים מהאגן הצפוני.
גלית כהן: זה אומר שהאגן הצפוני ישלם מחיר מאוד מאוד גדול מבחינה סביבתית.
גלית כהן: ולכן, צריך לחשוב על דרך פרוגרסיבית שתגרום לחשיבה על טכנולוגיות אחרות – לחשוב בדרך כלשהי על מנת להקטין את כמות המים הנשאבת לאורך שנים.
גלית כהן: לאורך שנים – אני מדברת מכאן ועד היעד, לא 20 – 30 ו-20 – 50, ובכלל לחשוב על דרך ועל תמריצים שיגרמו לכך שיהיה רצון להפחית את כמות המים ולא להגדיל את כמות המים.
גלית כהן: אם התמלוגים נשארים באותו אחוז, ולא משנה כמה לוקחים מים, אז בוודאי שיש תמריץ לקחת כמה שיותר.
יובל צלנר: יובל רז מהחשב הכללי.
יובל צלנר: כאשר ההצעה עברה בקריאה טרומית במליאה הוחלט שם שזה יעבור בתיאום עם שר האוצר.
יובל צלנר: לא נעשה התיאום הזה, ולכן משרד האוצר מתנגד.
משה (מוץ) מטלון: לא נעשה התיאום?
משה (מוץ) מטלון: אתה קובע פה אמירה לפרוטוקול.
יובל צלנר: עם משרד האוצר לא נעשה - - -
קריאה: גם לא מול אגף התקציבים ולא מול החשב הכללי.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מטלון, האם עשית תיאום?
משה (מוץ) מטלון: עוד אתמול בערב שוחחתי עם שר האוצר.
משה (מוץ) מטלון: יש בינינו איזשהם חילוקי דעות.
משה (מוץ) מטלון: הוא מבקש שאני אשאר, נחכה עם ההחלטה הזאת עד תשובת המפעלים.
משה (מוץ) מטלון: אבל, אמר שלא היה ולא דובר.
משה (מוץ) מטלון: גם עם ראש המטה שוחחתי היום.
משה (מוץ) מטלון: אבל, אוקיי – זה בסדר.
יובל צלנר: בעניין המשא-ומתן, כמו שציין חבר הכנסת מטלון, וכמו שנכתב בעיתונות, המשא-ומתן - אני מקווה - יסתיים בתקופה הקרובה, בימים הקרובים.
יובל צלנר: היו כאן כל מיני דיבורים מה אין ומה יש בהסכם.
יובל צלנר: עד שאין הסכם, אני למעשה לא יודע מה אנשים מדברים.
יובל צלנר: לכשיהיה הסכם, הוא יעבור הלאה לגורמים המתאימים לאישור ההסכם.
יובל צלנר: לכן, כל האמירות האלה שאם יש או אין בהסכם - אני לא יודע מאיפה הן מגיעות.
משה (מוץ) מטלון: מה עמדתכם לגבי הקרן לפיתוח?
עופר מרגלית: עופר מרגלית, אגף תקציבים.
עופר מרגלית: לגבי הקמה של קרן ייעודית מתמלוגים – יש לנו התנגדות.
עופר מרגלית: עוד הפעם, אני רוצה שוב לציין שלא נעשה תיאום גם לגבי ההצעה הזאת.
עופר מרגלית: לא באתם אלינו בדברים, וזה לפני שאני מתייחס.
עופר מרגלית: הקמת קרן ייעודית מתמלוגים – אנחנו מתנגדים למודל הזה.
עופר מרגלית: זה מודל שהוא בעצם התערבות בשיקולים של הממשלה בדרך אופן הקצאת הכספים.
עופר מרגלית: לראייתנו, תמלוגים זה חלק בלתי נפרד מהקצאות המדינה, מהכנסות המדינה.
עופר מרגלית: כמו כן, להצעה זו יש עלות תקציבית מאוד מאוד גבוהה, גם של 150 מיליון, וגם האחוז מהתמלוגים מוערך בעוד כ-60 מיליון.
עופר מרגלית: משמעות תקציבית שכזאת חייבת להיעשות בתיאום.
עופר מרגלית: אנחנו מתנגדים להקמת קרן זו בשלב זה.
כרמל שאמה-הכהן: למה יש לכם התנגדות שזה יאושר בקריאה ראשונה?
יובל צלנר: כי הוחלט במליאה שזה יהיה בתיאום עם שר האוצר, ועד עכשיו אין תיאום עם שר האוצר.
משה (מוץ) מטלון: לא.
משה (מוץ) מטלון: מה שאתם מבקשים זה אישור, לא תיאום.
משה (מוץ) מטלון: זאת אומרת, אתם מבקשים שאני כמחוקק, או אנחנו כוועדה נבקש אישור משר האוצר, לא תיאום.
משה (מוץ) מטלון: יש הבדל בין קבלת אישור לבין תיאום.
משה (מוץ) מטלון: אני יכול לציין בהמשך לבקשה שלך, כמו שאתה אומר, התיאום בתפיסתך, אני מודיע לשר האוצר שאני הולך להצביע.
משה (מוץ) מטלון: זה גם תיאום, נכון?
משה (מוץ) מטלון: אז שר האוצר מכיר את העניין, מכיר את הנושא.
משה (מוץ) מטלון: אני שמעתי לו והקשבתי לו אמש קשב רב.
משה (מוץ) מטלון: אני גם סמוך ובטוח שהוא יעשה את הכול, וגם ציינתי את זה בתחילת דבריי - אני אומר את זה באמת ממקום מאוד אמיתי וטוב - שהוא יביא את ההסכם היותר טוב שרק אפשר להביא.
משה (מוץ) מטלון: יחד עם זאת, אנחנו מדברים על קריאה ראשונה, לא מדברים עוד על קריאה שנייה ושלישית.
משה (מוץ) מטלון: גם המפעלים.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שאני בעצם ההתקדמות בחוק נותן לשר האוצר ארגז תחמושת בלתי רגיל מול אותם מפעלים.
משה (מוץ) מטלון: הוא אומר להם: תשמעו, לא תגיעו להסדר שאני מבקש, אז יש שם איזה מחוקקים שיחוקקו, ואתם תעשו את זה בהתאם לחוק.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שבסך-הכול אני בא לסייע לשר האוצר, אני בא לסייע לכם בעניין הזה, וקבלו את זה בדיוק בצורה הזאת.
נועם גולדשטיין: נועם גולדשטיין, מפעלי ים המלח.
משה (מוץ) מטלון: דיברת מאוד יפה ברדיו.
משה (מוץ) מטלון: בשבת בבוקר בדרכי לאופניים הקשבתי לך קשב רב.
נועם גולדשטיין: אני לא יודע אם מישהו מקשיב בשעות האלה.
משה (מוץ) מטלון: הנה, אלה שהולכים לעשות ספורט.
נועם גולדשטיין: נושא הקציר נמצא על שולחן הדיונים כבר כמה שנים טובות, ומה הפתרון.
נועם גולדשטיין: לקח כמה שנים כדי לבחור שזה אכן הפתרון.
נועם גולדשטיין: אנחנו תמכנו, ואמרנו שפתרון הקציר אכן צריך להיות הפתרון.
נועם גולדשטיין: מתקיים עכשיו משא-ומתן לא פשוט לגבי המימון.
נועם גולדשטיין: אני חושב שמפעלי ים המלח נוהגת באחריות מאוד רבה במשא-ומתן הזה.
נועם גולדשטיין: הוזכרו פה אחוזים.
נועם גולדשטיין: אני לא נכנס למשא-ומתן, לפרטים עצמם.
נועם גולדשטיין: אבל, החברה מוכנה לשלם את מרבית העלויות ולצאת לדרך מתוך אחריות כדי שהאזור הזה אכן יגיע למנוחה ולנחלה שלו, ושבתי המלון יוכלו לחיות לצד הפעילות התעשייתית - זה לגבי הפרויקט הזה.
נועם גולדשטיין: אני מאוד מקווה שאכן בימים הקרובים המשא-ומתן יסתיים.
נועם גולדשטיין: אבל, איך אמר יובל פה?
נועם גולדשטיין: עד שזה לא נגמר, זה לא נגמר.
נועם גולדשטיין: צריך לדעת את זה.
נועם גולדשטיין: אני רוצה לומר שאני מכיר את הנוסחה הזאת של המזהם ישלם, ואת ההגדרה הזאת.
נועם גולדשטיין: אני חושב שצריך לראות את הפעילות של מפעלי ים המלח בקונטקסט.
נועם גולדשטיין: בזכות הפעילות הזאת יש את המים באגן הדרומי, יש את בתי המלון לחוף האגן הדרומי.
נועם גולדשטיין: אני חושב שהפעילות הזאת היא פעילות מבורכת.
נועם גולדשטיין: זו לא פעילות זיהומית, לא שוקע שם בבריכה הזאת איזשהו זיהום.
נועם גולדשטיין: שוחים שם כל התיירים.
נועם גולדשטיין: בסופו של דבר, צריך לפעול כדי שפעילות זו תימשך.
נועם גולדשטיין: לכן, הפרויקט צריך לצאת לדרך כמה שיותר מהר.
נועם גולדשטיין: תודה.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מגיע לדיון הזה מאוד מודאג.
דב חנין: אני מגיע מאוד מודאג כי אני קורא את מה שמתפרסם בעיתונים על המשא-ומתן החשאי שמתנהל מאחורי גבנו בין משרד האוצר לבין מפעלי ים המלח.
דב חנין: ואני מאוד מודאג גם כי אני שומע על הנוסחאות אליהן מגיעים באותו משא-ומתן חשאי.
דב חנין: אני חושב שהדבר הוא בעייתי, אני חושב שלא כך צריך להתנהל.
דב חנין: אני חושב שאסור שדברים כאלה יוכרעו באיזשהן שיחות מסדרונות בין טייקונים כאלה או אחרים לבין משרד האוצר.
דב חנין: זה נושא ציבורי שיש לו משמעות כלכלית מאוד גדולה.
דב חנין: אלו כספים ששייכים לכולנו, וכולנו צריכים להיות מעורבים בהם.
דב חנין: אז פעם אחת אני מודאג מכיוון שבהיבט הכלכלי אני חושב שהנוסחה שאליה מגיעים, לפחות הנוסחה שפורסמה, היא נוסחה לא נכונה.
דב חנין: פעם שנייה שאני מודאג והופכת את הדאגה שלי - - -
משה (מוץ) מטלון: סליחה, ברשותך, אמר לי שר האוצר אתמול בערב שמה שהתפרסם לא מדויק.
יובל צלנר: אני חייב לציין שההכרעה תתקבל בכל מקרה בממשלה, לא במחשכי משרד האוצר, חס וחלילה.
דב חנין: כן, כן, במחשכי משרד האוצר או במחשכי הממשלה, באחד מסוגי המחשכים.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה מחשכים, איזה מחשכים?
דב חנין: בואו נראה.
דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, יש מחשכים כל עוד הנושא - - -
כרמל שאמה-הכהן: ברשותך, חבר הכנסת דב חנין, החלטת הממשלה פה לא תחייב שינויי חקיקה?
כרמל שאמה-הכהן: לא בהכרח?
ירון גולן: לא בהכרח, תלוי בהסכמות.
ירון גולן: כרגע נראה שלא.
דב חנין: זה המהלך, לזה התכוונתי כשאמרתי במחשכים, אדוני.
דב חנין: כאשר עוקפים את הכנסת שזו הזירה שצריכה לדון - מליאת הכנסת, ועדת הכלכלה של הכנסת - זה מבחינתי מחשכים, וזה אכן מחשכים.
דב חנין: אני מודאג מאוד בהיבט הסביבתי, אדוני היושב-ראש.
דב חנין: אני חושבת שראיית ים המלח רק ככור של משאבים כלכליים שהוויכוח היחיד בו יהיה ויכוח על כסף, זאת טעות גדולה.
דב חנין: משרד האוצר לא אמון על נושאים סביבתיים, לא יודע להביא נושאים סביבתיים.
דב חנין: זו טעות שאנחנו מתייחסים למשאב הטבע הכל-כך מיוחד הזה, הכל-כך מדהים הזה, הכל-כך ייחודי הזה, רק בהיבט התקציבי והכלכלי.
דב חנין: ולכן, אדוני היושב-ראש, בפני הממשלה הגיעו הצעות חוק.
דב חנין: הצעות החוק של חברי חבר הכנסת מטלון הולכות בכיוון הזה.
דב חנין: גם אני הייתי שותף, נדמה לי, אפילו יחד איתך, אדוני היושב-ראש, להצעת חוק שיש לה קבוצה גדולה מאוד של שותפים שמציעה מנגנונים של הגנות סביבתיות על ים המלח.
דב חנין: אנחנו חייבים להתייחס לים המלח בראייה כוללת.
דב חנין: אי-אפשר רק להתייחס לנושאים הכלכליים בלי להתייחס לעובדה שאנחנו פה מדברים על ימה קטנה שאנחנו מנחיתים עליה אילוצים ושימושים בהיקפים פנטסטיים בלי לעשות חשבון לאף אחד, ובלי לעשות חשבון לא לעצמנו ולא לדורות הבאים מה אנחנו עושים עם הימה הזאת.
דב חנין: ולכן, המהלך שמתבצע עכשיו הוא עלול להיות בכייה לדורות, הוא עלול להיות בכייה לדורות.
דב חנין: שוב, אני שמח לשמוע שזה כנראה לא המהלך.
דב חנין: אבל, לפחות ממה שהתפרסם, יצרו פה מנגנון כלכלי שיוצר מוטיבציה לנצל עוד יותר את האגן הצפוני של ים המלח.
דב חנין: אתם יצרתם פה מנגנון שאומר: התמלוגים הם בשיעור קבוע, הם לא עולים.
דב חנין: ולכן, ככל שאני מנצל יותר את המשאבים, אני יכול ליהנות מהם יותר.
דב חנין: אז אולי בשטח הנוכחי יהיה קשה להגדיל את היקף השאיבה ממה ששואבים כבר היום.
דב חנין: אבל, אפשר גם להגדיל את השטח הנוכחי, אפשר להוסיף בריכה 6 על בריכה 5.
דב חנין: למה לא להגדיל את האגן ולהגדיל את היקפי הייבוש?
דב חנין: אפשר ליצור עוד בריכות.
דב חנין: אם לא נייצר הגנה סביבתית כוללת על ים המלח, והגנה סביבתית כוללת על ים המלח היא לא רק פתרון לאגן הדרומי – את זה כבר הבנתם, וטוב שהבנתם את זה.
דב חנין: לקחתם לכם קצת זמן, אבל הבנתם שצריך קציר מלח, אין ברירה.
דב חנין: צריך לבצע את זה, ומישהו צריך לשלם את זה – יפה.
דב חנין: צריך להבין גם שיש לנו בעיה של האגן הצפוני.
דב חנין: באגן הצפוני יש שאיבת מים, שאיבת מים בהיקפים גדולים.
דב חנין: לפי הנתונים שמגיעים אליי 30% עד 40% מהתייבשות של האגן הצפוני נובעים משאיבת המים שנעשית על-ידי מפעלי ים המלח.
דב חנין: יש כאלה האומרים שרבע מהמים שהאגן הצפוני מאבד בכל שנה יוצאים בגלל מפעלי ים המלח.
דב חנין: התוצאה היא ירידה דרמטית של המפלס, התוצאה היא נזק איום לים המלח.
דב חנין: התוצאה היא תופעה של בולענים, דבר שאפילו במשרד האוצר בעתיד יבינו שיש לו משמעויות כלכליות.
דב חנין: ולכן, אתם חייבים להבין שחייב להיעשות פה מבט כולל.
דב חנין: ההיבטים הכלכליים חשובים מאוד, ההיבטים הסביבתיים קריטיים.
דב חנין: אם אנחנו לא נדע לשקלל אותם, אנחנו חוטאים לעצמנו לא רק מהבחינה הסביבתית, אלא גם מהבחינה הכלכלית.
דב חנין: ביום ראשון הקרוב, אדוני היושב-ראש, מגיע לשולחנה של ועדת השרים לענייני חקיקה הערר שהגישו שר התיירות והשר להגנת הסביבה על ההחלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה על חודו של קול להתנגד לחוק שכולל מערכת שלמה של איזונים סביבתיים בהגנה על ים המלח.
דב חנין: אני חושב שזו ההזדמנות שאתם צריכים להבין שנכון וכדאי גם לכם לקדם חקיקה בשלב הטרומי, בשלב הראשוני.
דב חנין: שוב, הרי שום דבר לא ייעשה פה, בסופו של דבר, מול ונגד הממשלה, מול ונגד משרד האוצר.
דב חנין: אבל, כיוון שאתם השתהיתם המון עם הטיפול בנושא הזה, כיוון שעד היום אין לכם כנראה את הראייה הכוללת המתאימה לעיסוק בנושא הזה, חייבים לאפשר לכנסת להתחיל לעבוד.
דב חנין: בסך-הכול, אנחנו מדברים על התחלת עבודה, על התחלת פעילות, על יצירת מנגנונים.
דב חנין: יש לנו עוד המון זמן.
דב חנין: אנחנו יכולים להתחייב פה – אני בטוח שגם חבר הכנסת מטלון שהוא אפילו חבר קואליציה – ששום דבר לא יובא להכרעה סופית במליאת הכנסת להשלמת החקיקה מבלי שאנחנו נשב עם משרדי הממשלה, ונגיע איתם להסכמות גם על הפרטים הקטנים וגם על הפרטים הגדולים.
משה (מוץ) מטלון: עם כל משרדי הממשלה.
דב חנין: עם כל משרדי הממשלה.
נועם גולדשטיין: אני רק רוצה להגיב.
נועם גולדשטיין: מפלס ים המלח לא יורד בגלל מפעלי ים המלח.
דב חנין: לא, הוא עולה.
דב חנין: בדרום הוא עולה ובצפון הוא יורד.
דב חנין: גם בגלל מפעלי ים המלח.
נועם גולדשטיין: לא רק בגלל מפעלי ים המלח.
נועם גולדשטיין: הסיבה העיקרית לזה שהמפלס של האגן הצפוני יורד היא כי מים לא מגיעים לים המלח.
דב חנין: מהמעט שמגיע אתם גם שואבים.
נועם גולדשטיין: בעבר הגיעו 1,6 מיליארד קוב מים בשנה לים המלח.
נועם גולדשטיין: היום מגיעים 200 – 300 מיליון קוב.
נועם גולדשטיין: אנחנו שואבים 150 מיליון קוב בשנה – זה הכול.
נועם גולדשטיין: זאת לא הבעיה העיקרית של ים המלח.
נועם גולדשטיין: המשמעות של הפסקת השאיבה של מפעלי ים המלח היא סגירת האגן הדרומי.
נועם גולדשטיין: נשאלת השאלה מהו הגורם המרכזי לירידת מפלס ים המלח?
נועם גולדשטיין: זה בגלל שלא זורמים מים מהכנרת, וממפעלי מים אחרים לא זורמים מים.
נועם גולדשטיין: שנית, אם תעלו את התמלוגים או תורידו אותם, הם לא אלה שמשפיעים.
נועם גולדשטיין: לא התמלוג משפיע על השאיבה.
נועם גולדשטיין: זה לא שזה נותן תמריץ או לא נותן תמריץ.
נועם גולדשטיין: כל תהליך הייצור בבריכות הוא תהליך סולארי.
נועם גולדשטיין: השמש מאדה, ואת מה שמאדה השמש צריך להחזיר.
נועם גולדשטיין: אנחנו לא מחליטים יום אחד לשאוב יותר כי זה כדאי לנו, או ביום אחר לשאוב פחות כי זה לא כדאי לנו.
דב חנין: העיקרון הוא: מה שאתם שואבים תחזירו.
נועם גולדשטיין: אני לא מדבר על העיקרון, אני מדבר קודם כל על העובדות.
דב חנין: אתה הזכרת את העיקרון, אני מסכים.
דב חנין: מה שאתם שואבים תחזירו.
נועם גולדשטיין: לא, אני מדבר על העובדות.
נועם גולדשטיין: העובדות הן שהאידוי בבריכות אצלנו, כבר עשרים שנה לא גדל בגדול.
נועם גולדשטיין: אני לא מדבר באחוזים כאלה או אחרים, בימים יותר שמשיים, פחות שמשיים.
נועם גולדשטיין: הוא לא גדל כי השטח לא גדל.
נועם גולדשטיין: זו הפונקציה.
נועם גולדשטיין: לכן, לנסות לפתור את הבעיה הזאת בדרך של תמלוגים זה לנסות לפתור בעיה בדרך שהיא לא תפתור את זה כי זה לא מה שמשפיע.
נועם גולדשטיין: אתה רוצה שלא נקים את בריכה 6?
נועם גולדשטיין: אז לא נקים את בריכה 6, כי זה יכול להגדיל את השאיבות ב-10%, עוד 15 מיליון קוב.
נועם גולדשטיין: אם אתם באמת רוצים לטפל בנושא ים המלח אל תסתכלו על ה-10% או על ה-20%.
נועם גולדשטיין: תסתכלו על הבעיה העיקרית.
נועם גולדשטיין: הבעיה העיקרית היא שמים לא מגיעים לים המלח כי עוצרים אותם באיזשהו מקום.
נועם גולדשטיין: תמצאו את הדרך איך להחזיר את המים לים המלח, שם הפתרון.
נועם גולדשטיין: לא במשאבה שרק אותה רואים.
נועם גולדשטיין: מה שלא רואים זה את המים שלא מגיעים, וזה אותם 1,4 מיליארד קוב מים שלא מגיעים בשנה.
כרמל שאמה-הכהן: נציגת שר המשפטים, בבקשה.
לירון נעים: שלום, חבר הכנסת חנין העלה את הטענה שבמסגרת המשא-ומתן לא נשקלים שיקולים סביבתיים.
לירון נעים: אני מבקשת לומר שהמשא-ומתן הזה מתנהל לאורה של חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כלכלי-פיסקאלי אבי ליכט.
לירון נעים: במסגרת חוות דעת זו יש דיון נרחב בשאלות סביבתיות, בנזקים הסביבתיים שנגרמים כתוצאה מהפעילות של מפעלי ים המלח.
לירון נעים: ההשלכות הסביבתיות של הפעילות הזאת הן חלק מהשיקולים שנשקלים גם במסגרת המשא-ומתן.
לירון נעים: השורה התחתונה של חוות הדעת היתה שמפעלי ים המלח צריכים לשאת בחלק משמעותי ביותר מעלות הקציר ו - - -
דב חנין: גברתי אומרת דברים נכונים, ואני מאוד מברך על חוות הדעת.
דב חנין: אני קראתי אותה, ואני חייב לומר שאני קראתי אותה לא רק בעניין אלא בסיפוק, כי אני חושב שהיא חוות דעת חשובה וטובה של המשנה ליועץ המשפטי.
דב חנין: אבל, חוות הדעת מתייחסת להיבט אחד, חשוב ככל שיהיה.
דב חנין: כשאנחנו מסתכלים על ים המלח אנחנו לא יכולים להסתכל רק על קציר מלח, ועל האגן הדרומי.
דב חנין: אנחנו צריכים להסתכל על מה שקורה באגן הצפוני.
דב חנין: כאשר 300 מיליון קוב מגיעים בשנה, וחצי מהם נשאבים, ואין שום מנגנון שמסדיר את ההשבה, אז יש לנו פה בעיה מאוד גדולה.
דב חנין: את הבעיה הזאת לא רואים, לא רואים, כי כרגע כולנו מתמקדים בקציר המלח.
דב חנין: אני בעד לעסוק בקציר המלח, אני בעד שהמפעלים יממנו את קציר המלח, אני בעד כל זה.
דב חנין: אני אומר – הגיע הזמן שמדינת ישראל תאמץ לגבי ים המלח מבט כולל - לראות מה קורה בדרום ומה קורה בצפון, ואיך מאפשרים את המשך קיום המפעלים.
דב חנין: אני בעד המשך קיום המפעלים, אני לא רוצה שהם יפסיקו, חס ושלום.
דב חנין: אני רק רוצה שנייצר תוכנית כוללת איך מתנהלים עם הים המסכן הזה.
משה (מוץ) מטלון: פרויקט תעלת הימים ירד מהפרק?
נועז בר ניר: לא על הפרק.
משה (מוץ) מטלון: לא על הפרק.
לירון נעים: אני חושבת שהמהלך שנעשה לאחרונה בממשלה מבהיר שאנחנו שותפים לתפיסה הזאת.
לירון נעים: צריך להסתכל במבט כולל על כל ההיבטים של ים המלח.
דב חנין: אז אני מאוד מקווה שהשותפות הזאת גם תתבטא בוועדת השרים לענייני חקיקה ביום ראשון כדי שבאמת נשב סביב השולחן על בסיס איזושהי תפיסה כוללת.
דב חנין: אפשר להתווכח על הפרטים, אפשר להחליט שרוצים לשנות משהו, להוסיף משהו – בסדר גמור.
דב חנין: אני האחרון שאומר שדווקא ההצעות שאנחנו גיבשנו בהצעת החוק הפרטית הם הדבר הכי טוב.
דב חנין: אבל, חייבים לייצר איזשהו מנגנון של הידברות מסביב לשולחן פרלמנטארי שבו כל הגורמים יושבים ומבררים, ודנים, ושומרים את מפעלי ים המלח, וכל גורם אחר, וחושבים ביחד.
דב חנין: כי, חברים, אין לנו עוד ים המלח אחד.
דב חנין: אין לנו, אין לנו עוד ים המלח אחד.
דב חנין: בכל יום ובכל רגע שההזנחה הזאת נמשכת, אנחנו מרעים את המצב.
דב חנין: בסופו של דבר, כולם יושבים על הענף הזה, אבל הענף הזה ייפול.
דב חנין: לא יישאר ים המלח, לא יהיו מפעלי ים המלח, לא יהיו מלונות, ולא יהיה כלום.
משה (מוץ) מטלון: לא נשאר ים המלח, תעשה שם סיור.
לירון נעים: בכל הקשור לשתי הצעות החוק הפרטיות שעליהן אנחנו דנים היום, העניין של האגן הצפוני הוא לא במסגרתן.
דב חנין: הוא לא, נכון.
לירון נעים: כשנגיע לדיון בהצעת החוק הרלוונטית נוכל לומר את דברנו.
דב חנין: ביום ראשון.
משה (מוץ) מטלון: אבל, החשיבה והראייה הכוללת הם נושא מאוד חשוב.
משה (מוץ) מטלון: אני מבין ששני שרים בעלי עניין פה הגישו את הערר, ואני חושב שצריך להקשיב להם בעניין הזה.
לירון נעים: אנחנו מדברים כרגע על הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת חנין.
משה (מוץ) מטלון: כן, כן.
משה (מוץ) מטלון: על מה שהוגש ערר.
משה (מוץ) מטלון: על זה לא הוגש ערר.
לירון נעים: זה יגיע לוועדת שרים ביום ראשון, ושם נתייחס לדברים.
לירון נעים: זה מחוץ לגבולות הדיון כרגע.
לירון נעים: אבל, אני יכולה לומר שאני חושבת שחוות הדעת של המשנה עסקה בהיבטים שונים של ים המלח, גם היבטים סביבתיים, גם היבטים כלכליים, וגם אחרים, ויש בה התייחסות כוללת לסוגיה.
לירון נעים: זה נכון ששאלת האגן הצפוני לא נדונה שם במפורש, כי לא לשם כך נכתבה חוות הדעת.
משה (מוץ) מטלון: אדוני היושב-ראש, עוד מעט יש מליאה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו עוד דיונים לפני המליאה, יש עוד ישיבות.
משה (מוץ) מטלון: אני על ישיבה לא מדבר איתך, אני כבר 38 שנים באותה ישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: תתחיל להקריא את הצעת החוק שלך.
משה (מוץ) מטלון: אני?
כרמל שאמה-הכהן: כן, החוק שלך.
משה (מוץ) מטלון: אין פה יועץ משפטי שקורא, אבל בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, חברי הכנסת קוראים.
משה (מוץ) מטלון: יפה, זה בהחלט מכובד.
משה (מוץ) מטלון: כשלב ראשון, אני מדבר על הקציר – פ/3329/18.
משה (מוץ) מטלון: "הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)(תיקון – מימון הגנות חוף בים המלח), התשע"א-2011 תיקון סעיף 22 1.
משה (מוץ) מטלון: בחוק ההסדרים במשק המדינה(תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס"ב-2002, בסעיף 22 – בסעיף קטן (א), אחרי ההגדרה "שלב א/ב" יבוא: "שלב ב" – פתרון ארוך טווח, במסגרתו יבוצע גירוד של המלח השוקע באזור האגן הדרומי של ים המלח ופינויו לאגן הצפוני;" ; אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) מימון עלותו של שלב ב יתחלק באופן זה: אוצר המדינה יישא ב-10 אחוזים מהעלות, בסכום שלא יפחת מ-150 מיליון שקלים חדשים; חברת מפעלי ים המלח בע"מ תישא ב-90 אחוזים מהעלות.
משה (מוץ) מטלון: "; (3) בסעיף קטן (ד), אחרי "חוף נוספות," יבוא "וחלקה של חברת ים המלח בע"מ במימון עלותו של שלב ב,"; (4) אחרי סעיף קטן (ה), יבוא: "(ו) שר האוצר, בהתייעצות עם שר התיירות, יקבע כללים לעניין אופן קביעת העלות של שלב ב.
משה (מוץ) מטלון: " "
כרמל שאמה-הכהן: הסבר לסעיפים.
משה (מוץ) מטלון: אני אקרא את דברי ההסבר פה.
משה (מוץ) מטלון: אני לא היועץ המשפטי פה של הוועדה, ואני אקרא רק את דברי ההסבר, ואני אציע לך להצביע.
משה (מוץ) מטלון: "חברת ים המלח בע"מ הוקמה על-ידי הממשלה בשנת 1952 כדי לנצל את אוצרות הטבע בים המלח.
משה (מוץ) מטלון: בשנת 61' נחקק חוק זיכיון ים המלח, התשכ"א-1961, ומכוח שטר הזיכיון שבו העניקה המדינה לחברה האמורה את הזכות הייחודית למצות את מלחי המחצבים והכימיקלים שבים המלח, ולעשות את כל העבודות הדרושות לשם כך, לרבות הקמת סוללות, בריכות אידוי, תחנת שאיבה וצינורות, וכן את הזכות, באישור הרשות המוסמכת, לחצוב ולכרות סלעים ומחצבים לצורך תהליכי הייצור ולצורך בניית המפעל (להלן – בעל הזיכיון).
משה (מוץ) מטלון: על בעל הזיכיון הוטלה חובה לפעול בכל השקידה הראויה להפיק את מלחי המחצב, המחצבים והכימיקלים ולשווקם.
משה (מוץ) מטלון: כדי לנצל את המחצבים שבמימי ים המלח, הקים על הזיכיון בריכות אידוי בשטח של עשרות קילומטרים רבועים, בתוך שטח ים המלח, על-ידי בניית סוללות סביבן.
משה (מוץ) מטלון: על מנת לשמור על כושר ייצור מתאים, יש להעלות את מפלס המים בבריכות, דבר המחייב, מזמן לזמן הגבהת הסוללות.
משה (מוץ) מטלון: ברבות השנים הסבה עבודת בעל הזיכיון נזקים לים המלח.
משה (מוץ) מטלון: הצפתה המתמדת של הימה הדרומית מחד, ויבוש הימה הצפונית מאידך, גורמים להצטברות של תוצר לוואי בדמות מלח על קרקעית האגם.
משה (מוץ) מטלון: לכך, השלכות מרחיקות לכת, העלולות, במידה שלא יתוקנו בהקדם האפשרי, להיות לבלתי הפיכות.
משה (מוץ) מטלון: במהלך תהליכי הייצור שמתבצעים על-ידי בעל הזיכיון, מהווה המלח המצטבר על קרקעית האגם פסולת תעשייתית.
משה (מוץ) מטלון: מן הצדק" – זו ליבת ההצעה בעצם - "שהמפעל שמייצר את הפסולת יישאר בעלויות פינוייה.
משה (מוץ) מטלון: בהצעת החוק מוצע לקבוע כי 90 אחוזים מעלות המימון של גירוד המלח ופינויו יוטלו על מי"ה, ועשרת האחוזים הנותרים על אוצר המדינה, בסכום שלא יפחת מ-150 מיליון שקלים חדשים.
משה (מוץ) מטלון: "
עובד קדמי: האם אפשר להעיר קצת מהבחינה המשפטית, מההיבט המשפטי, למרות שאני לא היועץ המשפטי של הוועדה?
לאה ורון: היועצת המשפטית של הוועדה הלכה להכין במהירות את הצעת חוק רשות השידור על מנת להספיק ולהניחה עוד היום על שולחן מליאת הכנסת.
עובד קדמי: אני עובד קדמי, היועץ המשפטי של משרד התיירות.
עובד קדמי: שתי הערות.
עובד קדמי: הערה טכנית אחת קטנה.
עובד קדמי: בסעיף קטן (א) בסעיף 22 לחוק ההסדרים, זה לא שלב א/ב, אלא שלב א'2 – ליתר דיוק.
עובד קדמי: אומר כך – חוק ההסדרים במשק המדינה קבע למעשה את חלוקת העלויות במימון ההגנות.
עובד קדמי: ההגנות נחלקו לשניים: ההגנות הזמניות שלב א', ושלב א'2.
עובד קדמי: למעשה, הצעת החוק של חבר הכנסת מטלון אומרת להוסיף את השלב העיקרי, החשוב ביותר, שזה שלב הקבע, והוא השלב שרוצים להוסיף אותו לחוק ההסדרים.
עובד קדמי: זו הערה פשוטה.
משה (מוץ) מטלון: הערה מהותית.
יובל צלנר: אני רק שב וחוזר על מה שאמרתי בהתחלה שאני מבקש שלא יצביעו היום.
כרמל שאמה-הכהן: ההצבעה – זה משהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על הערות למהות.
כרמל שאמה-הכהן: האם אין לך הערות למהות?
יובל צלנר: אנחנו כמובן מתנגדים.
כרמל שאמה-הכהן: מתנגדים?
יובל צלנר: אנחנו כרגע לא תומכים בזה.
יובל צלנר: כרגע לא תומכים, במיוחד לאור המשא-ומתן שאני מקווה שייגמר בקרוב.
גלית כהן: הממשלה אמרה את דברה בוועדת השרים לחקיקה.
יובל צלנר: ובמליאה הוחלט משהו אחר – שיהיה בתיאום.
גלית כהן: תיאום זה לא סיכום ולא הסכמות.
כרמל שאמה-הכהן: לגישתכם, עד מתי ההשהיה הזאת של החקיקה צריכה להימשך?
יובל צלנר: אני מקווה מאוד שהמשא-ומתן יסתיים בימים הקרובים.
יובל צלנר: כמו שאתם בטח יודעים, זה פורסם בעיתונות, שר האוצר אמר למפעלי ים המלח עד מחר בלילה.
קריאה: אנחנו שבעה חודשים מחכים.
משה (מוץ) מטלון: אם אני זוכר, הצעת המחליטים היתה ביוני.
משה (מוץ) מטלון: במאי.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם איזושהי התנגדות שתהיה הצבעה גם על שם החוק.
יובל צלנר: אני מבקש לא להצביע.
קריאה: אתה מדבר על הצעות החוק שלך?
משה (מוץ) מטלון: לא, המחליטים.
קריאה: לא היתה הצעת מחליטים.
קריאה: זה לא הגיע.
עובד קדמי: זה הועלה, אבל לא קיבל החלטה עדיין.
כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי למה אתם מתנגדים להצביע על שם החוק?
יובל צלנר: אנחנו מעדיפים שכרגע לא תהיה הצבעה.
יובל צלנר: אחרי שהתמונה תתבהר, אני מקווה בימים הקרובים, אז אני מניח שגם חבר הכנסת יסכים - - -
משה (מוץ) מטלון: מה מפריע לכם שתיערך פה הצבעה?
משה (מוץ) מטלון: זה לא מפריע לכם למשא-ומתן.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שזה רק נותן לכם עוד כוח במשא-ומתן עצמו.