GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת ורד: בתקנה 8 יש גם דברים שלא קשורים לרפורמה.
אפרת ורד: אדוני היושב ראש, אני מבינה את העלאת הדברים אבל אנחנו מפספסים דברים בדרך.
אפרת ורד: בתקנה 8 יש נושאים שלא נוגעים לרפורמה.
עמיר פרץ: מה בתקנה 8 לא נוגע לרפורמה?
אפרת ורד: תקנות משנה (ב), (ג) ו-(ד).
עמיר פרץ: תקריאי.
אפרת ורד: 8.
אפרת ורד: תוספת חד פעמית (ב) נוסף על המכסה לפי תקנה – את זה תצטרכו להתאים – ועדת המכסות תקבע לכל בעל מכסה שלא נקבעה לו מכסה חד פעמית מכוח תקנה 7(ב) לכללי 2011, תוספת חד פעמית לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת התכנון, בשיעור מהמכסה האישית שנקבעה לו, כמפורט בתוספת השנייה לצד גיל הלהקות שהוא מחזיק בשנת התכנון לפי מועד בקיעתן.
אפרת ורד: צריך לעשות כאן התאמה בפסקאות.
קריאה: כבוד היושב ראש, התקנה הזאת נמצאת בתקנות כבר עשר שנים.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד, אף אחד לא מדבר.
עמיר פרץ: אני רוצה להבין.
עמיר פרץ: למה למישהו כאן מפריעה תקנה כזאת שנראה שאין לה שום סיכוי לפגוע באף אחד.
יעקב כהן: אדוני היושב ראש, התקנה הזאת קיימת ושיעשו לה סעיף בנפרד כי אז אנחנו מסכימים.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 8(ב) – פה אחד תקנה 8(ב) אושרה
לאה יוגב: בתקנה 8(ב) יש טעות.
לאה יוגב: כתוב כאן 4, 5, 6 ו-7.
אפרת ורד: נכון, אנחנו נתקן בהתאמה.
עמיר פרץ: יתאימו את זה.
אפרת ורד: (ג) בעל מכסה רשאי להודיע למועצה, בתוך שלושים ימים מיום פרסום תקנות אלה, כי הוא מוותר על תוספת המכסה לפי תקנת משנה (ב).
אפרת ורד: (ד) בעל מכה שנקבעה לו תוספת מכסה חד פעמית מכוח תקנה 7(ב) לכללי 2011, תוקטן המכסה שתיקבע לו לפי תקנה 4, בשיעור התוספת האמורה.
עמיר פרץ: את צריכה להתאים את כל המספרים.
אפרת ורד: כל המספרים יצטרכו לעבור התאמה.
איתי עצמון: שאלה לגבי תקנת משנה (ג), לגבי הוויתור.
איתי עצמון: האם אותם אנשים יודעים שיש להם אפשרות לוותר ומה משמעות הוויתור?
אורי צוק-בר: זה חוזר בכל שנה.
אורי צוק-בר: זה כדי להסדיר את הגידול הדו-שנתי מכיוון שהלהקה היא דו שנתית והיא לא מתחילה בדיוק ב-1 בינואר ומסתיימת ב-31 בדצמבר, להקה שהיא בחודש אחר, יש שנה אחת שהיא מייצרת קצת יותר מהמכסה ויש שנה אחת שהיא מייצרת קצת פחות.
עמיר פרץ: אנחנו מצביעים על תקנה 8(ב), (ג) ו-(ד).
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 8(ב), (ג) ו-(ד) – פה אחד תקנה 8(ב), (ג) ו-(ד) אושרה
עמיר פרץ: ממשיכים בסעיף 9.
עמיר פרץ: יש למישהו בעיה עם סעיף 9?
יעקב כהן: יש שם סעיף שביקשנו לתקן.
יעקב כהן: יש מגדלים שקיבלו מכוח החלטות הממשלה הקודמות עליהן דיברנו מכסות בהתניות מסוימות.
יעקב כהן: עברו למעלה מעשר שנים ואותן התניות קיימות לגביהם.
יעקב כהן: מדובר במספר קטן מאוד של מגדלים שבסלנג שלנו, מה שמוכר למגדלים, יש להם כוכביות.
יעקב כהן: אנחנו מבקשים לבטל את המגבלה של הכוכביות ואני חושב שהמשרד לא מתנגד לזה.
עמיר פרץ: יוסי, מה זה אומר?
יוסי ישי: זה אומר שמגדלים שקיבלו מאותן שלוש החלטות ממשלה, יש להם חובה לגדל באותו ישוב בו נמצא המשק שלהם.
יוסי ישי: יש להם גם חובה לגור באותו ישוב כדי לקבל את חוק הגליל.
יוסי ישי: זה כתוב בחוק הגליל.
יוסי ישי: בכל מקרה, אם הם לא יגורו, הם לא יקבלו חוק גליל.
יוסי ישי: מה שמבקשים כאן זה שהם יוכלו לגדל גם בישוב אחר.
יוסי ישי: זאת אומרת, לגדל אצל מישהו אחר בישוב אחר.
עמיר פרץ: הם מסכימים?
עמיר פרץ: אתם עכשיו דוחפים לרפורמה.
יעקב כהן: כרגע הם לא יכולים לבנות לולים במקום הזה והם לא יכולים להתפרנס.
דוד אזולאי: היושב ראש שאל שאלה.
דוד אזולאי: אתם מסכימים?
יוסי ישי: אנחנו קבענו את הכלל הזה של הגידול באותו ישוב, על מנת לחזק את המטרות של אותן החלטות ממשלה של חיזוק הישובים.
יוסי ישי: חשבנו שאם הוא גם מגדל באותו ישוב, זה יותר מחזק את זה.
יעקב כהן: אנחנו חושבים שזה שולי.
עמיר פרץ: אתם מתנגדים לכל סעיף שיש בו סימנים של רפורמה.
יעקב כהן: זה לא קשור לרפורמה.
יעקב כהן: לאותם אנשים יש מכסה.
יעקב כהן: אנחנו מדברים עם המשרד כי אין לנו משרד אחר.
יעקב כהן: אנחנו ביקשנו לבטל את מגבלת הכוכביות ואני מבקש שמשרד החקלאות יסכים.
איתי עצמון: מה זאת מגבלת הכוכביות?
איתי עצמון: היא לא הקריאה את התקנה ואנחנו לא יודעים עדיין על מה מדובר.
יוסי ישי: איזה סעיף אתה קורא?
יעקב כהן: סעיף 9(ב).
דוד אזולאי: עוד לא הקריאו את הסעיף הזה.
יוסי ישי: ב-9(ב) יש כוכבית?
יוסי ישי: ב-9(ב) אין כוכבית.
יעקב כהן: יסביר.
עמיר פרץ: משרד החקלאות, אתה מבין מה הוא רוצה?
אורי צוק-בר: אני הסברתי.
אורי צוק-בר: ב-9(ב) כתוב שהוא ימשיך לייצר את מלוא מכסתו בישוב בו נמצא משקו.
אורי צוק-בר: ההסתייגות שיעקב מעלה היא שהוא רוצה לתת לאותו מגדל אפשרות לייצר את המכסה שלו לא רק בישוב שבו נמצא משקו אלא גם בישוב אחר, ואולי בכלל בקצה אחר של הארץ.
יעקב כהן: אני אנמק למה.
עמיר פרץ: אנחנו לא מקבלים את דעתך.
דוד אזולאי: לממשלה יש מטרה לעודד את אותם ישובים.
עמיר פרץ: תקריאי את הסעיף.
אפרת ורד: 9.
אפרת ורד: מקום הגידול (א) לא ייצר בעל מכסה את מכסתו בלול שאינו מצוי במשקו.
אפרת ורד: לעניין זה, "משקו" – לרבות אתר ייעודי.
אפרת ורד: נוריד אתר ייעודי.
איתי עצמון: הסיפא נמחקת.
אפרת ורד: הסיפא נמחקת.
אפרת ורד: (ב) תקנת משנה (א) לא תחול על בעל מכסה שגידל כדין בשנת 2011 את מלוא מכסתו בלול של בעל מכסה אחר והוא ממשיך לייצרה בשנת התכנון באותו לול או בלול אחר שבתום שנת 2011 יוצרה בו כדין מכסה של יותר מעל מכסה אחד, ובלבד שאם הוקצתה לו מכסה בהתאם להחלטות הממשלה מספר 838 מיום כ"ג באייר התשנ"ו (12 במאי 1996), מספר 4829 מיום י"ד בשבט התשנ"ט (31 בינואר 1999) ומספר 1626 מיום י" באייר התש"ס (17 במאי 2000), הוא ימשיך לייצר את מלוא מכסתו בישוב שבו נמצא משקו.
אפרת ורד: האמור בפסקה זו יחול, בהתאמה ובשינויים המחויבים, גם ביחס לבעל מכסה שלא גידל את מכסתו בשנת 2011, ובלבד שהגידול האחרון שהוא או של מי שהוא חליפו היה כדין ומלוא מכסתו גודלה בלול שאינו מצוי במשקו.
ראובן שמואל: התקנה הזאת של הכוכביות מדברת על שישה-שבעה אנשים שקיבלו מכסות מהמדינה בשנת 2001-2002.
ראובן שמואל: היה מותר להם לגדל את המכסה שלהם בישוב.
ראובן שמואל: זה התנאי לקבלה, שהם גרים במגורי קבע בישוב ולא מעבירים את המכסות.
ראובן שמואל: כיוון שאי אפשר לבנות במושבים האלה לולים חדשים, שישה-שבעה אנשים אלה, לאפשר להם לתקופה מוגבלת לגדל את מכסתם מחוץ לישוב.
ראובן שמואל: על כך מדובר כאן.
עמיר פרץ: אי אפשר להכניס את זה.
ראובן שמואל: מדובר ביתומים ואלמנות ואתה יודע את זה טוב מאוד כי פנו אליך.
עמיר פרץ: יוסי, אני יכול להכניס בסעיף הזה שהוועדה המיוחדת במשרד החקלאות תוכל לאשר במקרים מיוחדים?
יעקב כהן: עלינו זה מקובל.
עמיר פרץ: מה יהיו הקריטריונים לשיקולים שלה?
עמיר פרץ: אי אפשר להסמיך ועדה בלי זה.
קריאה: כשידונו על הרפורמה, יפתרו את זה.
עמיר פרץ: לזה אני מסכים.
דוד אזולאי: זאת התשובה הנכונה.
יוסי ישי: התקנה נשארת כי היא למטרה ראויה.
עמיר פרץ: אנחנו בעד התקנה, אבל אני שואל.
עמיר פרץ: אני לא מכיר את המקרים האלה.
יוסי ישי: מאחר שמזכיר הארגון אמר שתוך חצי שנה הם ישתלבו ברפורמה, לכן חצי שנה זה לא הרבה זמן.
יוסי ישי: הבעיה תיפתר במסגרת ההסדרים ברפורמה.
יעקב כהן: אבל אתה יודע שלכפר יובל יבנו רק בעוד שלוש שנים ולזרעית בעוד חמש שנים.
יעקב כהן: יש אזור גידול אחד.
יעקב כהן: לאן יעברו 3,00 המגדלים?
יוסי ישי: בדיונים על הרפורמה זה ייפתר.
יעקב כהן: מולי, אתה אל תדבר נגד המגדלים.
עמיר פרץ: יעקב, אני שואל לגבי ועדת המכסות.
יוסי ישי: אי אפשר לתת סמכות לאדם בלי לקבוע לו קריטריונים מאוד ברורים.
יוסי ישי: מאחר שהמטרה כאן היא ראויה, אנחנו נשאיר אותה.
יוסי ישי: אני מקבל את דברי יעקב שבעוד חצי שנה תהיה רפורמה ונטפל בזה במסגרת הרפורמה.
עמיר פרץ: תוסיף כאן:
עמיר פרץ: ועדת המכסות תדון במקרים מיוחדים כדי לאפשר רק בסעיף הזה של לול שהוא בישוב סמוך.
עמיר פרץ: קיום המכסה הקיימת בישוב סמוך.
איתי עצמון: כל מקרה לגופו?
עמיר פרץ: הם מדברים על שישה-שבעה מקרים.
עמיר פרץ: ועדת המכסות תדון.
עמיר פרץ: במקרים חריגים ומיוחדים יוכלו לאשר ביצוע ייצור מחוץ לישוב.
עמיר פרץ: אין דיונים יותר.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 9(א) ו-(ב) – פה אחד תקנה 9(א) ו-(ב) אושרה תקנה 10.
יוסי גליקסמן: אדוני היושב ראש, בתחילת הישיבה העליתי נושא ואני מבקש להתייחס אליו.
יוסי גליקסמן: אמרתי שהיה סיכום לגבי תקנה 9 בשנה שעברה.
יוסי גליקסמן: יש כאן פרצה בתקנה שמבקשים לחסום אותה.
יוסי גליקסמן: הפרצה היא שאפשר להקים בלול גידול משותף קיים - למרות שאני בעד לול גידול משותף, אני עדיין מעלה את זה – הוא יכול להרחיב את הלול שלו, וזה מה שעשו בחלק מהמקרים, כאשר המכסה של ה-700 מגדלים לא משתנה.
יוסי גליקסמן: לכן ביקשנו להבהיר שהקיבולת תישאר.
יוסי גליקסמן: בסך הכול הכמות הכללית שבלול נשארת ולא ירחיבו.
יוסי ישי: אפרת, תשיבי.
עמיר פרץ: לא צריך להרחיב.
עמיר פרץ: אתם מקבלים את טענתו?
עמיר פרץ: שמעתי.
עמיר פרץ: אני לא רוצה לשמוע יותר.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 9 – פה אחד תקנה 9 אושרה
עמיר פרץ: הסעיף אושר.
עמיר פרץ: לא קיבלנו את הטענה שלך.
אפרת ורד: 10.
אפרת ורד: פנייה לקביעת מכסות אישיות (א) מי שזכאי למכסה אישית לפי תקנות 4 עד 8 – נעשה את ההתאמה – והוא לא קיבל על כך הודעה עד תום שלושים ימים מיום פרסום תקנות אלה, רשאי לפנות עד תום שישים ימים מיום הפרסום האמור לועדת המכסות בבקשה לקביעת מכסתו.
דוד אזולאי: אתם רק תשנו את תקנות 4 עד 8.
אפרת ורד: נכון.
אפרת ורד: אנחנו נעשה התאמות.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 10 – פה אחד תקנה 10 אושרה
אפרת ורד: 11.
אפרת ורד: מכסת עופות להטלה (א) המועצה תקבע לכל בעל מכסה, בתחילת שנת התכנון וכן מזמן לזמן במהלכה, מכסת עופות להטלה לייצור מכסתו, על פי מפתחות אחידים שתקבע, בשים לב לגיל הלהקה שהוא מחזיק ותקופת גידולה.
אפרת ורד: (ג) בעל מכסה שלפי קביעת המועצה מחזיק עופות להטלה בכמות עודפת של מכסת העופות להטלה שהיא קבעה לו או אדם שאינו בעל מכסה יעביר את הכמות העודפת או את כל העופות שהוא מחזיק, לפי העניין, לשחיטה, באופן שתורה המועצה.
איתי עצמון: אני מבקש שהמפתחות האחידים האלה יפורסמו באתר שלכם.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 11 – פה אחד תקנה 11 אושרה
אפרת ורד: גידול מטילות ופרגיות (א) המועצה תנפיק לכל בעל מכסה תעודת מגדל שתפורט בה מכסת העופות שנקבעה לו לייצור מכסתו.
אפרת ורד: (ב) קבלן מורשה וכל אדם אחר העוסק בשיווק אפרוחות להטלה לא ישווק אפרוחות אלא למגדל שהציג לפניו את תעודת המגדל שלו או למגדל פרגיות אשר הציג בפניו תעודות שמסרו לו המגדלים שבעבורם הוא יגדל את הפרגיות.
אפרת ורד: כמות האפרוחות שתשווק כאמור לא תעלה על הכמות הרשומה בתעודה או בתעודות שהוצגו לפני המשווק, לפי העניין.
אפרת ורד: (ה) לא ישווק אדם פרגיות אלא למגדל שהציג לפניו אישור של המועצה שהוצא סמוך לפני מועד השיווק, לפיו רשאי המגדל לקבל לרשותו פרגיות, ובהתאמה לכמות הרשומה באישור.
אפרת ורד: 13.
אפרת ורד: שמירת דינים אין בתקנות אלה כדי לגרוע מכוחו של כל דין אחר.
עמיר פרץ: אין הערות.
עמיר פרץ: בעד אישור תקנה 12 ו-13 – פה אחד תקנות 12 ו-13 אושרו עכשיו אני חוזר לסעיף 5(א).
עמיר פרץ: איתי עצמון: התקנות כוללות גם תוספות, תוספת ראשונה ושנייה.
עמיר פרץ: בהמשך יש שתי תוספות שהן חלק מהתקנות והוועדה צריכה להגיד שהיא מעיינת בתוספות האלה.
עמיר פרץ: אין צורך לקרוא אותן אבל חברי הכנסת צריכים לומר שהם עיינו בהן.
עמיר פרץ: עיינו והכל בסדר.
לאה ורון: התוספת הראשונה והשנייה מאושרות?
עמיר פרץ: לאחר שעיינו בתוספות וקיבלנו את חוות דעתו של היועץ המשפטי לוועדה שאכן ערך בדיקה דקדקנית בתוספות וראה בהן ראויות, אנחנו מצביעים.
עמיר פרץ: בעד אישור התוספות – פה אחד התוספות אושרו
יעקב כהן: אדוני, הערה שחשובה להסכמות.
עמיר פרץ: אישרנו לכם הכול ואתה ממשיך להתווכח?
עמיר פרץ: אנחנו חוזרים לתקנה 5(א).
עמיר פרץ: אני מציע שלגבי תקנה (א), אנחנו נאשר את תקנה 5(א)(1) ו-(2) כלשונן ונוסיף 5(א)(3) שאומר שמכסת הביצים של העשרה מיליון כפי שנקבעה בשנת 2011, ימשיכו להקצותה בוועדת המכסות על פי התנאים שנקבעו ב-2011 עד תום המכסה ולא יותר מחצי שנה.
עמיר פרץ: בתום חצי שנה יתרת הביצים שתיוותר מתוך מכסת עשרת המיליון תצורף למכסה הרגילה על פי פסקה (1).
עמיר פרץ: אם יהיו בעיות משפטיות, תבואו אלינו, נעצור את הסעיף ונלך לחקיקה ראשית.
איתי עצמון: השאלה מה ייאמר כרגע.
עמיר פרץ: מה שאמרתי.
עמיר פרץ: הסעיף 5(א)(3) הוא סעיף מותנה.
איתי עצמון: יש כמה וכמה קריטריונים בכללים של 2011 ואני לא כל כך מבין למה אתה מכוון.
עמיר פרץ: ב-2011 היו עשרה מיליון שהוקצו לפי החלטות ממשלה לארבעת הישובים כפי שצוינו וכולי.
עמיר פרץ: אתם יודעים להגדיר את זה.
איתי עצמון: מדברים על ישובים בתוספת הראשונה.
עמיר פרץ: בדיוק.
לאה ורון: עורכת הדין לירון אדלר, זה מקובל עליכם?
לירון אדלר- מינקה: אני חושבת שיש בעיה עם זה שבחוק אומרים שהחלטות הממשלה בטלות והתקנות האלה בעצם ימשיכו את קיומן של החלטות הממשלה.
עמיר פרץ: יש הבדל ביני לבין אחרים.
עמיר פרץ: היועצים המשפטיים קיימים כדי לפתור לי בעיה ולא כדי לייתר אותה.
עמיר פרץ: כולנו מסכימים שיש כאן חוסר הגינות במעמד של אותן ביצים.
עמיר פרץ: עשרת המיליון האלה היו צריכות מסיבות בירוקרטיות כאלה ואחרות.
עמיר פרץ: יכול להיות שהם אשמים ויכול להיות שאנחנו אשמים.
עמיר פרץ: נוצרה כאן בעיה של חוסר הגינות מסוימת אותה אנחנו רוצים לפתור.
עמיר פרץ: לא באנו עכשיו לחטוף משהו אלא באנו לקיים משהו שהיה קיים ונעצר בגין בעיה בירוקרטית.
לאה ורון: אדוני היושב ראש, אולי אפשר להציע לך שהמנכ"ל ואנשי המשרד יפעלו להבאת פתרון.
עמיר פרץ: אני מוכן שתקנה 5(א)(3) כפי שהגדרתי יהיה מותלה ל-48 שעות ובמשך הזמן הזה אנחנו ניתן זמן למשרד החקלאות ולמשרד המשפטים להביא לנו פתרון.
עמיר פרץ: יכול להיות שיבוא יוסי ישי ויאמר שהוא מוסמך והוא לא צריך אף אחד.
עמיר פרץ: תהיה החלטת ממשלה מיוחדת לגבי עשרת המיליון ואז נייתר את הסעיף הזה ולא נכניס אותו.
עמיר פרץ: אני נותן לכם 48 שעות, תביאו לי פתרון.
עמיר פרץ: כל התקנות מאושרות סופית פרט לסעיף 5(א)(3) כפי שהגדרתי אותו.
לאה ורון: אתם מאשרים את תקנה 5(א)(1) ו-(2).
דוד אזולאי: רגע.
דוד אזולאי: 5(א)(1) ו-(2) כמו שכתוב, או על פי החלטה שהם יביאו את ההצעה שלהם בעוד יומיים.
לאה ורון: תוך 48 שעות.
לאה ורון: רבותיי, תאפשרו לחבר הכנסת אזולאי לדבר.
דוד אזולאי: אדוני המנכ"ל, אנחנו לא מאשרים כרגע את תקנה 5(א)(1) ו-(2).
עמיר פרץ: מאשרים.
דוד אזולאי: הוא מותנה ליומיים.
עמיר פרץ: 5(א)(3), כפי שהגדרתי אותו.
יוסי ישי: היושב ראש ניסח את סעיף 5(א)(3) שהוא מתלה אותו ל-48 שעות.
עמיר פרץ: כדי שיביאו לי הצעה אחרת.
עמיר פרץ: אם לא, הוא נכלל בתקנות.
עמיר פרץ: אנחנו מאשרים אותו.
עמיר פרץ: אם הם יגידו לא חוקי, כל התקנות לא חוקיות.
עמיר פרץ: חג חנוכה שמח לכם.
כרמל שאמה-הכהן: תודה למי שנשאר לדיון בעניין הצעת חוק נגישות לדיווח על נהיגה מסוכנת בחברות, התשע"א-2010 של חה"כ זאב בילסקי, חבר הכנסת חמד עמאר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמשיך בדיוק מאיפה שעצרנו.
איתי עצמון: עצרנו בסעיף 3(ג) שקובע שמנגנון שמפעילה חברה לדיווח ולמעקב יכלול גם מענה טלפוני אנושי לדיווח באופן ישיר, ללא מערכת משיבון אוטומטי.
איתי עצמון: לפי ההערות שנשמעו כאן הבנתי שהכוונה היא כן לצמצם את ההוראה הגורפת, ואני אציע הצעה לשיקול חברי הכנסת, שהמנגנון יכלול מענה אנושי טלפוני בשעות העבודה ובימי העבודה הנהוגים באותה חברה ובאותו גוף, אבל לקבוע איזשהו מינימום.
איתי עצמון: כלומר, 6 שעות, 8 שעות, 10 שעות שבהן יהיה חייב להיות מענה אנושי.
איתי עצמון: אפשר לקבוע גם מסגרת שעות לאותו יום – למשל, מ-8 בבוקר עד 10 בלילה.
איתי עצמון: זו אפשרות?
כרמל שאמה-הכהן: תציג שוב את המנגנון.
איתי עצמון: מה שאני מציע, כדי לצמצם את ההוראה הגורפת שמחייבת בכל מקרה מענה טלפוני ללא אפשרות להתקין משיבון במנגנון הדיווח, אפשרות לקבוע שהמנגנון יכלול מענה אנושי טלפוני בשעות העבודה ובימי העבודה הנהוגים באותה חברה, ולקבוע איזה מינימום – כל מסגרת שעות שתחליטו לקבוע יהיה חייב להיות מענה אנושי.
איתי עצמון: אפשרות נוספת היא לקבוע גם מסגרת שעות, שבאותו יום באותן 6 או 8 שעות הן תהיינה חייבות להיות במסגרת של מ-8 בבוקר, למשל, עד 10 בערב, או כל מסגרת שעות אחרת שתחליטו.
זאב בילסקי: אני חושב שכן.
דן ארצי: אני רוצה לומר איך זה עובד אצלנו.
דן ארצי: אצלנו ב"אגד" המערכת הזו עובדת מצוין.
דן ארצי: כל בוקר מ-7 בבוקר עד 3 אחר הצהריים, מ-3 אחר הצהריים עד שעות הלילה זה מענה אנושי, וכמובן סופי שבוע, זה מענה אנושי.
כרמל שאמה-הכהן: אנושי או ממוחשב?
דן ארצי: סליחה, טעות שלי.
דן ארצי: מענה קולי.
דן ארצי: כעיקרון, כשהפקידה באה בבוקר, ב-7, דבר ראשון היא בודקת את ההודעות של הלילה, מוציאה ומסמנת אותן, מקלידה ומנתבת אותן לאן שצריך, לפי איך שהארגון שלנו עובד, ואני חושב שזה יוצא מן הכלל.
דן ארצי: הכל מקבל מענה.
זאב בילסקי: אני הייתי מצפה מחברה כמו "אגד" שמפעילה אלפי כלי רכב בתקציבים של מיליארדים, לתת שירות 24 שעות.
זאב בילסקי: אבל עוד פעם, אנחנו כל כך עושים מאמץ כדי שהחוק יתקבל בהבנה, אז אני חושב שההצעה הזו היא סבירה.
איתי עצמון: אז אני אקרא שוב ואתם תגידו מה מסגרת השעות - -
חמד עמאר: כן, אבל להגדיר שעות ברורות – מ- 8 בבוקר עד 10.
חמד עמאר: שיהיה ברור.
איתי עצמון: אז אני אקרא ואתם תגידו מה אתם מחליטים: " המנגנון יכלול מענה אנושי טלפוני בשעות העבודה ובימי העבודה הנהוגים באותה חברה אך בכל מקרה לא פחות מ....
איתי עצמון: שעות" - -
קריאה: 10 שעות.
איתי עצמון: 10 שעות.
איתי עצמון: ואתם רוצים לקבוע מסגרת שעות בכל יום?
יפעת רווה: כן, כי אחרת אי אפשר לאכוף את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז 10 שעות בטווח הזה, לפי אופי הפעילות של החברה.
איתי עצמון: והייתי מציע – "...
איתי עצמון: ולעניין חברות או גופים הנותנים שירות במשך כל שעות היממה.
איתי עצמון: - 24 שעות".
יפעת רווה: אם זה לא שעות קבועות, המשטרה לא תוכל לאכוף את זה.
קריאה: המשטרה לא תאכוף את זה.
זאב בילסקי: אבל אני בטוח שמשרד התחבורה, שיש לו עניין רב בנושא, הוא ינסה - -
יפעת רווה: אני לא מבינה.
יפעת רווה: קבעו על זה עבירה פלילית.
יפעת רווה: , על מי שמפר את זה.
יפעת רווה: העבירה הפלילית צריכה להיות ברורה.
יפעת רווה: אם אנחנו אומרים – בשעות של אותה חברה, זה דבר - -
איתי עצמון: השאלה על מה תהיה העבירה הפלילית.
יפעת רווה: אם אף אחד לא יאכוף את זה, אזה בסדר, אבל אם מישהו כן מתכוון לאכוף את זה - -
איתי עצמון: השאלה על מה תהיה העבירה.
יפעת רווה: אתה נותן הוראה, אז רק צדיקים ימלאו אחרי ההוראה, ומי שלא רוצה, לא ימלא, זאת אומרת, זה וולונטרי לחלוטין, ואז זה לא חוק.
יפעת רווה: אם כבר עושים חוק - -
זאב בילסקי: אני בכל זאת הייתי מצמיד את זה לשעות העבודה.
זאב בילסקי: כל אחד יש לו את שעות העבודה שלו.
זאב בילסקי: למה לי לקבוע?
זאב בילסקי: אני לא צריך, אני לא רואה את משטרת ישראל עכשיו מקימה יחידה מיוחדת שבודקת מי עונה או לא.
זאב בילסקי: שעות העבודה.
זאב בילסקי: יש כאלה שעובדים עד 15:00 ויש כאלה עד 22:00.
זאב בילסקי: אנחנו לא - - בסופו של תהליך, הרי מה יקרה?
זאב בילסקי: החברות הרציניות יקימו מוקד משל עצמן, או שיקימו מוקד אחד גדול לכולן.
זאב בילסקי: משהו פה יקרה בסופו של דבר.
זאב בילסקי: לכן אני מציע שלכל אחד ניתן את שעות העבודה שלו.
זאב בילסקי: נראה לכם?
כרמל שאמה-הכהן: תקרא שוב את ההצעה.
איתי עצמון: הוראה זו תבוא במקום סעיף קטן (3)(ג).
איתי עצמון: "המנגנון יכלול מענה אנושי טלפוני בשעות העבודה ובימי העבודה הנהוגים באותה חברה, בכל מקרה, לא פחות מ-10 שעות ...." של מענה אנושי – "...
איתי עצמון: ובתוך מסגרת שעות מ-006:00 בבוקר עד 22:00 בלילה".
איתי עצמון: לעניין חברות שנותנות שירות לציבור במשך כל שעות היממה, המוקד יפעל 24 שעות.
איתי עצמון: לגבי אותן חברות שיתנו שירות טלפוני במענה אנושי רק בחלק מהשעות הם יספקו אפשרות להשאיר הודעה במשיבון אוטומטי.
איתי עצמון: כלומר, מעבר לאותן 10 שעות.
דן ארצי: העניין של 10 שעות, מה שקורה הוא שיש מוקד - -
זאב בילסקי: אתה "אגד", מה הבעיה?
זאב בילסקי: יש כאן חברות עם 40 כלי רכב.
דן ארצי: אבל 10 שעות?
דן ארצי: מסגרת יום העבודה, אני חושב שזה מכובד מאד וזה נותן את המענה.
זאב בילסקי: אז זה מה שהוא אמר, לא?
איתי עצמון: מי שפעיל 24 שעות.
איתי עצמון: מי שנותן שירות לציבור 24 שעות.
דן ארצי: לנו יש מוקד עצמאי.
כרמל שאמה-הכהן: לסעיף הבא.
רוני לוינגר: נראה לי שהמשטרה השתרבבה כאן.
רוני לוינגר: לא ברור.
רוני לוינגר: אמרו לי בחוץ שהכוונה לדוחות תנועה או משהו.
רוני לוינגר: המשטרה לא מדווחת לקציני בטיחות, אין מנגנון כזה.
כרמל שאמה-הכהן: נוריד את המשטרה.
איתי עצמון: כל דיווח שהתקבל.
איתי עצמון: לפי הנוסח המוצע כרגע מדובר על נהיגתם של עובדי החברה ובסיפה כתוב "ביחס לנהגים המבצעים עבירות תנועה".
איתי עצמון: אני מניח שהחברה מפעילה איזה שהם אמצעים כלפי עובדיה, לא כלפי אנשים אחרים שנוהגים.
איתי עצמון: כלומר, האמצעים, אמצעי משמעת, אם לקרוא לזה כך, יופעלו כלפי עובדים גם אם הם לנ נהגו, כלומר, גם אם הם הרשו לאחר לנהוג ברכב.
דב קרדו: אני חושב שההגדרה "עבירות תנועה" לא כוללת עבירות ביריונות בכביש.
דב קרדו: אני צודק?
איתי עצמון: יש עבירת תעבורה.
יפעת רווה: יש נהיגה מסוכנת.
דב קרדו: בריונות כביש נחשבת עבירת תנועה?
רוני לוינגר: מה זה בריונות כביש?
דב קרדו: גניבת תור, למשל.
רוני לוינגר: אין עבירה כזו.
רוני לוינגר: אין מונח משפטי כזה.
רוני לוינגר: כל עבירה היא עבירה.
איתי עצמון: יש הגדרה של עבירת תעבורה שהיא הפרה של הוראות ה - - בתקנות וחוקי עזר.
איתי עצמון: אז צריך לכתוב "עבירות תעבורה", לא "עבירות תנועה".
איתי עצמון: אני משנה.
דנה רוזנסקי: לגבי סעיף 4 – גם את "...
דנה רוזנסקי: לנהיגתם של עובדי החברה" צריך לתקן את זה כי לפעמים הדיווח לא יתייחס לעובד החברה אלא הוא יתייחס למישהו אחר שנהג ברכב, וביחס לנהגים זה ביחס לעובדי החברה.
איתי עצמון: את צודקת.
איתי עצמון: "בנוגע לנהיגה בכלי רכב".
איתי עצמון: התקבל.
חמד עמאר: תקרא שוב, ונצביע.
איתי עצמון: אם הוא לא נהג בפועל – למשל, אם הוא נתן לבן שלו לנהוג ברכב, וקיבלו דיווח לגבי אותו רכב.
איתי עצמון: אז לא משנה אם אותו עובד לא נהג.
זאב בילסקי: האבא כבר ידבר עם הבן שלו, בלי מעורבות המשטרה.
איתי עצמון: חברה לא יכולה לנקוט אמצעי משמעת כלי מי שאינו העובד שלה.
חמד עמאר: תודה, התקבל.
עדנה צונץ: והמיקום של ההדבקה, שזה מאד חשוב.
קריאה: הצבע, הצבעים.
קריאה: מאד חשוב.
קריאה: הייתי מציע שנעשה את זה בצד שמאל של הרכב.
קריאה: אולי שהכל יהיה בתקנות.
קריאה: אם אתה מסמיך את שר התחבורה.
דב קרדו: אי אפשר להכתיב מיקום.
דב קרדו: שהמדבקה תיראה.
דב קרדו: שהיא תהיה - -
לאה ורון: לא מעוניינים להגביל את השר בהבאת התקנות?
איתי עצמון: אני מציע שכסעיף אחרון של החוק המוצע נקבע חובת התקנת תקנות.
חמד עמאר: עוד הערות לסעיף?
לאה ורון: התקנות הן באישור הוועדה?
איתי עצמון: ככל שהתקנות תהיה לצידן סנקציה פלילית - - אפשר בלי קשר לקבוע שזה יהיה באישור הוועדה.
חמד עמאר: עוד הערות?
איתי עצמון: בעצם, מחייבים כאן שזה יהיה מספר טלפון תלת ספרתי או ארבע ספרתי, בין בתוספת כוכבית ובין בלעדיה.
איתי עצמון: השאלה הראשונה – האם אנחנו צריכים לכתוב "בין בתוספת כוכבית ובין בלעדיה" בחביקה ראשית.
איתי עצמון: הייתי מוותר על התוספת.
איתי עצמון: אפשרות נוספת, לכתוב– "מספר טלפון מקוצר".
איתי עצמון: אם כך אני קורא:
איתי עצמון: סעיף 6.
איתי עצמון: תקנות.
איתי עצמון: בגלל שהוחלט שהחוק המוצע יהיה תיקון לפקודת התעבורה, אז הנוסח שלו צריך להשתנות.
איתי עצמון: זה בעצם יהיה איזשהו סעיף קטן שנוסיף לפקודת התעבורה.
איתי עצמון: הסעיף הזה מדבר על הסמכת השר לקבוע תקנות באופן כללי ביחס להסדר המוצע.
איתי עצמון: השאלה אם יש בכך צורך.
איתי עצמון: אני אקרא: "השר הממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, ובכלל זה הוראות בנוגע לחובת חברה לנהל דין וחשבון תקופתי שיכלול מידע סטטיסטי בנוגע ליישום חוק זה, ובלבד שחברה לא תחויב למסור מידע אישי על נהגים.
איתי עצמון: אז כמו שאמרתי, נצטרך לעשות שינוי בסעיף ככל שחברי הכנסת יהיו מעוניינים לחייב את השר להתקין תקנות לעניין הנושאים האמורים בפסקאות (1) ו-(2).
איתי עצמון: פסקה (3) לא כל כך רלבנטית.
איתי עצמון: היא הוראת מעבר, הייתי מוחק אותה.
לאה ורון: לפסקה (2) נאמרה הערה של מר שדה ביחס לתוכנה הייעודית.
זאב בילסקי: לכן אני חושב שבמקום לכתוב "להשתמש בתכנה ייעודית שמטרתה.
זאב בילסקי: .." לכתוב שמטרת ה - - ניהול ומעקב – מי שרוצה – תכנה, מי שרוצה –באופן ידני.
איתי עצמון: אז מה השינוי שאתה מציע?
זאב בילסקי: פשוט להוציא את המילים "להשתמש בתכנה ייעודית".
יפעת רווה: יש את הניסוח שפורסם בכחול.
יפעת רווה: תבדוק אם זה לא יכול לעזור.
איתי עצמון: בנוסח של הצעת החוק שפורסמה ברשומות בכנסת הקודמת – "...
איתי עצמון: הוראות בנוגע לחובת חברה לערוך דוחות תקופתיים הכוללים מידע סטטיסטי על יישום חוק זה ולמסרם למי שקבע השר, ובלבד שחברה לא תחויב למסור מידע אישי על נהגים".
איתי עצמון: כלומר, בכלל לא היתה פה התייחסות לעניין התכנה הייעודית.
איתי עצמון: השאלה – מה ההחלטה של חברי הכנסת.
זאב בילסקי: הנוסח בכחול בסדר.
איתי עצמון: כלומר, אתה מוותר על פסקה (2) וגם על פסקה (3) שהיא בעצם הוראת מעבר.
דורון רגב: לגבי התכנה אני רוצה להגיד – אין היום חברה שעוסקת בתחום המקצועי, חברה ראויה, שאין לה תכנה.
דורון רגב: מה החשיבות של התכנה?
דורון רגב: אם אתה מקיים את זה על דבר נייר ובא פקח של משרד התחבורה, אז קשה לראות כשאתה לא מנהל את זה כמו שצריך.
זאב בילסקי: שכל אחד יעשה איך שנוח לו.
חמד עמאר: למה להכניס את זה בחקיקה?
יהודה בר אור: יש כאן סעיף שאנחנו לא מבינים על מה הוא מדבר.
יהודה בר אור: חובת הקמת מנגנון - -(א)(1) ו- (2).
איתי עצמון: סעיף קטן (ב) נמחק.
איתי עצמון: קבענו שהחובה תחול רק על מי שמעסיק קצין בטיחות לפי דין.
איתי עצמון: אז אני אקרא.
איתי עצמון: יתווסף כאן סעיף קטן, באותו סעיף שנוסיף לפקודת התעבורה: "השר רשאי להתקין, לקבוע הוראות לעניין סעיף זה ובכלל זה הוראות בנוגע לחובת חברה לערוך דוחות תקופתיים הכוללים מידע סטטיסטי על יישום סעיף זה, ולמסרם למי שקבע השר, ובלבד שחברה לא תחוייב למסור מידע אישי על נהגים.
איתי עצמון: הסעיף הבא – עונשין.
איתי עצמון: אני רוצה להעיר לעניין שכיוון שמדובר על תיקון לפקודת התחבורה, הסעיף העונשי שרלבנטי בעינינו הוא סעיף 62 לפקודת התעבורה.
איתי עצמון: לכן את הסעיף זה אפשר למחוק.
איתי עצמון: המשמעות המשפטית של מעבר לתיקון בפקודת התעבורה היא שכל העבירות על החוק המוצע תהיינהע בירות תעבורה, בעצם, לפי סעיף 62.
איתי עצמון: סמכות השיפוט תהיה לפי סעיף 25 לפקודה, בידי שופט תעבורה.
איתי עצמון: הסנקציה העונשית לפי סעיף 62 – "מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61א (3) לחוק הענושין.
איתי עצמון: אם העבירה היא עבירת קנס שדן בה ביתה משפט – קנס פי 1.25 מהקנס האמור בסעיף 61 א (1) לחוק העונשין".
יפעת רווה: בעבירת קנס זה יוצא בערך 16 אלף.
יפעת רווה: זה סדר הגודל.
יפעת רווה: השני זה יוצא – 70 אלף.
יפעת רווה: זה קנס מקסימום.
איתי עצמון: ברור, כל הקנסות הם קנסות מקסימום.
איתי עצמון: אני כמובן מציין שניתן לקבוע הוראה עונשית ספציפית, אבל פשוט כרגע, לפי המצב המשפטי, אם אנחנו מוחקים את הסעיף הזה אנחנו אוטומטית עוברים לסעיף 62 בפקודה.
חמד עמאר: אז אתה מוחק.
איתי עצמון: תחילה.
חמד עמאר: אתם ערוכים לשלושה חודשים?
לאה ורון: זה גם לא יכול להיות מיום פרסומו של החוק כי אין ודאות שהשר כבר התקין את התקנות לגבי הפרטים, הספסיפקציות על המודעה.
לאה ורון: לכן זה לא יכול להיות שלושה חודשים בלי שהוועדה מכניסה דרישה להתקין תקנות בתוך חודש וחצי, נניח.
איתי עצמון: השאלה אם זה סביר, מבחינת משרדי הממשלה.
יפעת רווה: למה לא להתקין אותם בתוך אותה תקופה?
קריאה: זה לא סביר, חודש וחצי, לתקנות.
לאה ורון: זה לא סביר.
זאב בילסקי: אני חושב ששלושה חודשים לשר להתקין את התקנות - -
קריאה: זה מעט, שלושה חודשים.
רון קציר: כבר הותקנו על ידי השר כל התקנות האלה.
חמד עמאר: זה בנוהל.
חמד עמאר: אנחנו צריכים את זה בתקנות.
חמד עמאר: בואו ניתן שלושה חודשים עד התקנת התקנות.
איתי עצמון: אבל על איזה תקנות מדובר, כי יש כאן, בעצם, שני סעיפי הסמכה.
איתי עצמון: יש סעיף הסמכה ביחס למדבקה, שהוא הכרחי ליישום החוק, ויש גם את הסעיף שקראתי קודם לכן, לעניין דוחות תקופתיים.
שרית זוכוביצקי: זה כבר יהיה ביחד.
שרית זוכוביצקי: אז אולי 4 חודשים.
זאב בילסקי: 4 חודשים?
זאב בילסקי: ואחר כך אפשר להפעיל את החוק מייד, או שצריך לתת זמן.
לאה ורון: אתה צריך לאפשר זמן לחברות להיערך: להדפיס את המדבקות, להדביק את המדבקות, לפנות, להסביר במה מדובר.