GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ישי: זה מופיע ב-(ג)(1): "כושר הנשיאה של המקרקעין".
יוסי ישי: "כדי להבטיח ממשק בר-קיימא," היינו: לא לחסל את המרעה לחלוטין.
יוסי ישי: זה כתוב.
חגית הלמר: בסדר.
חגית הלמר: לעניין סעיף קטן 4: "הגבלות קיימות על הרעייה במקרקעין", שמסתיים כך: "הנובעות מהצורך להבטיח שימוש בר-קיימא באותם מקרקעין כאמור בסעיף 1.
חגית הלמר: " היות ש - - -
אתי בנדלר: את המילים "כאמור בסעיף 1" מחקו.
חגית הלמר: אבל היות ש"שימוש בר-קיימא במקרקעין" נמחק בדיון הקודם - - -
אתי בנדלר: אבל כאן זה מובא כאמת מידה.
חגית הלמר: שנייה, שנייה.
חגית הלמר: היות שהפירוט של מהו שימוש בר-קיימא בסעיף המטרות נמחק בדיון הקודם, אני מציעה שלפחות מה שנכתב בסעיף 1 ונמחק, יוחזר.
חגית הלמר: ייכתב "שימוש בר-קיימא לצורך סעיף קטן זה 4".
חגית הלמר: נחזור למה שנמחק בסעיף 1: "המקדם את שימור וקיום המגוון הביולוגי בהם, את כושר הייצור, וכושר ההתחדשות והחיוניות שלהם ואת היכולת לעשות בהם שימוש למטרות אקולוגיות, כלכליות וחברתיות.
לאה ורון: עורכת הדין הלמר, סעיף 1 אושר, ולא הוגשה בקשה לדיון מחדש דבר.
אתי בנדלר: היא מציעה שהנוסח הזה ייכנס לפסקה 6.
לאה ורון: מה שנמחק מסעיף 1?
חגית הלמר: זה נוסח שיסביר מהו שימוש בר-קיימא במקרקעין.
חגית הלמר: למה זה חשוב בנקודה הזאת?
חגית הלמר: כי זה שלב שיקול הדעת.
חגית הלמר: ובשלב שיקול הדעת להשתמש במונח אמורפי שגם עושים בו הרבה פעמים שימוש לא מושכל.
חגית הלמר: ..
חגית הלמר: חשוב לחזור לניסוח שהיה בסעיף המטרות, שהוא ניסוח מדויק, ראוי ובמסגרת שיקול הדעת.
אתי בנדלר: השאלה אם יש איזשהו חבר כנסת שמאמץ את בקשתך.
דב חנין: אני.
אתי בנדלר: אתה?
אתי בנדלר: אוקיי, אז נא להציע את זה.
דוד אזולאי: נציגת המשרד להגנת הסביבה, נטע דרורי, בבקשה.
נטע דרורי: אני רוצה לחזור על הדברים שנאמרו כאן ולהגיד שבצד הצרכים והקשיים שהוצגו על-ידי חברי הכנסת, יש גם את האינטרסים הסביבתיים.
נטע דרורי: הנושא של מגורים זמניים משיק להרבה מאוד סוגיות סביבתיות ולקשיים שונים.
נטע דרורי: ההצעה של משרד החקלאות לא מוכרת לנו.
נטע דרורי: היא בהחלט מחייבת למידה משמעותית גם לגבי ההשלכות של כל אחד מהמקרים של הקמת מגורים זמניים וגם לגבי הפתרון.
נטע דרורי: האם זה נכון שהחטיבה להתיישבות היא זאת שתהיה הגורם שמציב את המבנים האלה?
נטע דרורי: האם זה נכון לגבי כל מקום שבו יוצבו מבנים כאלה?
נטע דרורי: יש שטחים שונים, וכפי שעלה מהערות של גורמים אחרים שמחזיקים בקרקעות, האם זה בהכרח הפתרון הנכון?
נטע דרורי: זה חייב ליבון.
נטע דרורי: אני צריכה להעיר שלא חייבים לראות את הדבר הזה כחלק מהותי מהצעה שנועדה להסדיר את הרעייה עצמה.
נטע דרורי: כי יש את השאלות של השליטה בקרקע ושל מתן הפתרונות למשפחות הרועים, אבל החוק הזה לא באמת בא להסדיר אותם.
נטע דרורי: החוק הזה בא לתת פתרון לבעיה מוסדית, והיא שאין הסדרה נכונה ומודרנית של מתן ההיתרים לרעייה עצמה.
נטע דרורי: לכל הסוגיות האחרות – גם אלה שעלו בתחילת הדיון וגם אלה שאנחנו דנים בהן עכשיו – יש מקום, ויש צורך לדון בהן ולהסדיר אותן.
נטע דרורי: אבל מדובר בבעיות מאוד מאוד רוחביות ועמוקות, ואי אפשר את כולן לפתור דרך הערוץ הזה.
נטע דרורי: אני חושבת שכן צריך לשים את זה בצד.
דוד אזולאי: מר מוחמד אבו-פריחה, יושב-ראש הוועד של מגדלי הצאן הבדואים, בבקשה.
מוחמד אבו פריחה: קודם-כול תודה שאפשרתם לי להגיד מה שרציתי.
מוחמד אבו פריחה: אנחנו, מגדלי העדרים בדרום, נרשמים במשרד החקלאות כחקלאים.
מוחמד אבו פריחה: אני לא יודע איזה סוג חקלאות יש לנו חוץ מגידול כבשים.
מוחמד אבו פריחה: לא זורעים אדמות.
מוחמד אבו פריחה: לא מחכירים לנו אדמות מדינה.
מוחמד אבו פריחה: חברי משה משה ממנהל מקרקעי ישראל יושב מולי.
מוחמד אבו פריחה: השנה מנהל מקרקעי ישראל או הרשות החדשה גם שללו, לקחו – לא נתנו לשום בדואי אדמה לזרוע בה, בגלל סיבה כזו או אחרת.
מוחמד אבו פריחה: אני לא רוצה לפרט כאן.
מוחמד אבו פריחה: יש סיבות נכונות ויש סיבות שהתערבו בהן גופים פוליטיים כדי למנוע מהבדואים לזרוע את עונת החורף הזאת.
מוחמד אבו פריחה: גידול העדר הוא דבר לא רווחי.
מוחמד אבו פריחה: אנחנו ביקשנו כמה פעמים ממשרד החקלאות לעזור לנו לפתח את הזן הזה.
מוחמד אבו פריחה: אני יודע שיוסי ישי, מנכ"ל משרד החקלאות, עשה רבות למען פיתוח הנושא הזה.
מוחמד אבו פריחה: עדיין אנחנו רשומים כחקלאים במשרד החקלאות, אבל אני מדגיש שאנחנו לא חקלאים.
מוחמד אבו פריחה: אנחנו לא מגדלים פיטום, לא מגדלים מטילות, לא מגדלים שום דבר חוץ מצאן, שהוא ענף לא רווחי.
מוחמד אבו פריחה: אם אנחנו חקלאים במלוא מובן המילה, אז אנחנו צריכים גם שיאפשרו לנו החכרת אדמות כדי לזרוע ולפתח את ענף הפיטום והמטילות.
מוחמד אבו פריחה: שלא נסמוך על ענף אחד, שהוא לא רווחי.
מוחמד אבו פריחה: אנחנו נראים בעיני כל מדינת ישראל כמסכנים שעוסקים במשהו לא רווחי.
מוחמד אבו פריחה: חוץ מזה אני רוצה להגיד כאן שאנשי הסיירת מתנכלים לאוכלוסיה הבדואית לא מעט.
מוחמד אבו פריחה: אני קראתי בחוק הזה שהם יקבלו תואר של שוטר פלוס חצי שופט בשטח.
מוחמד אבו פריחה: אני חושב שזה יקשה עלינו רבות ולא ייתן לנו חיים קלים.
דוד אזולאי: יהודית פסטרנק, היועצת המשפטית של קק"ל, בבקשה.
יהודית פסטרנק: תודה רבה ובוקר טוב לכולם.
יהודית פסטרנק: אני מבקשת להוסיף סעיף קטן ב-6(ב), סעיף קטן 5, שהנוסח שלו יהיה כדלקמן: "לגבי בקשה להיתר רעייה במקרקעי ייעור – קרן קיימת לישראל נתנה אישור לרעייה וקבעה את תנאיה.
יהודית פסטרנק: "
יוסי ישי: זה קיים.
יהודית פסטרנק: אני אסביר.
אתי בנדלר: מה התוספת למה שקיים היום?
אתי בנדלר: קרן קיימת לא נכנסת לחוק ההתיישבות?
יוסי ישי: יש סעיף ספציפי.
יהודית פסטרנק: אני אתייחס גם למה שקיים.
אתי בנדלר: שאר הקרקע היא אדמות חקלאיות.
יהודית פסטרנק: אני מבקשת להסביר גם את הרציונל - - -
שי חרמש: יש פה בעיה ספציפית בין שטח פתוח לבין שטח שהוא נטוע בראייה ארוכת טווח.
שי חרמש: צריך להתייחס למה שנמצא שם בתוך השטח.
יהודית פסטרנק: אני אבקש להסביר גם את הרציונל וגם למה צריך לעבות את מה שיש, בנוסח שאני הצעתי.
יהודית פסטרנק: על מה אני מדברת?
יהודית פסטרנק: אני מתייחסת לשטחים - - -
לאה ורון: אפשר שתעבירי לנו את הנוסח?
יהודית פסטרנק: אני אעביר אותו.
יהודית פסטרנק: הנוסח יכול להיות כאן, יכול להיות במקום אחר, אבל מה שחשוב לנו להבהיר זה שקרן קיימת לישראל ומקרקעי הייעור צריכים לקבל יחס קצת שונה מיתר הקרקעות והשטחים הפתוחים.
יהודית פסטרנק: אני אסביר למה.
יהודית פסטרנק: קודם-כול, אני מדברת אך ורק על שטח שנכלל בתמ"א 22 או שטח שהוא בתכנית מפורטת.
יהודית פסטרנק: שטח שאין בכלל מחלוקת שהייעוד של השטח הזה הוא יער.
יהודית פסטרנק: שטחים כאלה הם שטחים שלקרן קיימת יש את הפרוגרטיבה הניהולית בשטח.
יהודית פסטרנק: קרן קיימת נוטעת, מטפלת, גוזמת ומדללת.
יהודית פסטרנק: קרן קיימת גם משתמשת ברעייה כאמצעי ניהול, כממשק לטיפול ביער.
יהודית פסטרנק: ואני רוצה להסביר.
יהודית פסטרנק: במקום להדביר את העשבייה הנמוכה בחרמש מכני - - -
דוד אזולאי: אני מבקש לקצר.
דוד אזולאי: את מה שיש לך תוכלי להעביר אחר-כך בכתב ליועצת המשפטית של הוועדה.
דוד אזולאי: אני אדבר בנקודות.
דוד אזולאי: במקום להדביר עשבייה בחרמש מכני או בחומרי ריסוס, קרן קיימת – לפי קריטריונים משתנים מדקה לדקה, מעונה לעונה, משבוע לשבוע, מגשם לאין גשם – קובעת שבמקום המסוים הצטברה עשבייה, ואנחנו נדביר אותה על-ידי הכנסת ראשי צאן או בקר, שיאכלו את המרעית, את הצמחים שמהווים חומרי בעירה.
דוד אזולאי: מדובר כאן בניהול מאוד מאוד עדין.
דוד אזולאי: מצד אחד אנחנו כן רוצים שהם יאכלו את העשבייה הנמוכה, מצד שני אנחנו לא רוצים לפגוע בנטיעות.
דוד אזולאי: שלא יאכלו עלים.
דוד אזולאי: בנטיעות חדשות הרעייה בכלל אסורה, כי העצים נמוכים ואז אוכלים את העצים במקום את העשבייה.
דוד אזולאי: ולכן היערן בשטח צריך להיות דרוך מדי יום ביומו.
דוד אזולאי: לפני שבועיים למשל ירד גשם, ועכשיו אנחנו צריכים להכניס עדר שיאכל את העשבייה הירוקה שצמחה בעקבות אותו גשם.
דוד אזולאי: אלה דברים משתנים.
דוד אזולאי: ביער מנשה - - -
דוד אזולאי: גברתי, באמת - - -
דוד אזולאי: אדוני, זה חשוב.
דוד אזולאי: סליחה, זה חשוב, אבל זה לא רלוונטי.
שי חרמש: בואו נסכים על העיקרון וגמרנו.
שי חרמש: ברור לגמרי שממשק יער הוא ממשק שונה משטח פתוח.
ערן אטינגר: אבל יש לזה מענה בחוק.
ערן אטינגר: יש לזה תשובה מאוד פשוטה.
שי חרמש: אז מה אכפת לך לומר את זה עוד פעם?
שי חרמש: שיהיה ברור.
יהודית פסטרנק: אדוני, זה חשוב להסביר.
יהודית פסטרנק: ביערות מנשה יש עדר עם קרון שזז ממקום למקום, וכל שבועיים היערן אומר: תלך לכאן, תלך לשם.
יהודית פסטרנק: זה משהו שצריך להיקבע בשטח משבוע לשבוע.
יהודית פסטרנק: מה שיש בחוק, אדוני היושב-ראש, זה שקרן קיימת קובעת פעם בחמש שנים אילו שטחים ישמשו לרעייה.
יהודית פסטרנק: המשמעות של המנגנון הזה היא אובדן היער, מכיוון שקרן קיימת לישראל, שמנהלת את השטח ומדי שנה קובעת מה ייעשה באותו שטח, מאבדת כלי ניהולי מאוד חשוב.
יהודית פסטרנק: יותר מזה, אדוני, אם המגדל בשטח לא יהיה כפוף למרותו של יערן קק"ל ולא יציית לו ויקבל ממנו הנחיות, קרן קיימת מאבדת שוב את השליטה.
יהודית פסטרנק: וזה אובדן היער, לא אובדן קרן קיימת.
דוד אזולאי: אדוני, אני מבקשת - - -
דוד אזולאי: לא, לא, עד כאן.
דוד אזולאי: אני עובר לדובר הבא - - -
דוד אזולאי: אדוני, אם אפשר, עוד שתי נקודות מאוד חשובות.
דוד אזולאי: לא,לא, לא.
שי חרמש: אבל, דוד, מה אנחנו עושים עם ההערה?
לאה ורון: מישהו מחברי הכנסת צריך אולי לאמץ אותה.
דוד אזולאי: רק רגע.
דוד אזולאי: ההערה נאמרה.
אתי בנדלר: נאמרו הרבה הערות שצריכים - - -
דוד אזולאי: אנחנו תכף נשמע את נציגי משרד החקלאות, ואם ההערה הזאת כל-כך חשובה ואתה רוצה להתייחס אליה באמת בשיא הרצינות – אני מברך על כך.
דוד אזולאי: תגיש בבקשה הסתייגות לעניין הזה.
דוד אזולאי: עורך דין איציק בם, בבקשה.
איציק בם: אני מבקש להשיב להערות שנשמעו משמאלי לגבי סעיף 6(ג)(7), לגבי עברות פליליות.
דוד אזולאי: אני מבקש בקצרה, מפי שזמננו קצר.
דוד אזולאי: הבעיה היא שבתחום הרעייה ובתחום גידול הבקר, יש שימוש מוגבר באלימות ובדרכים עברייניות לפתרון סכסוכים.
דוד אזולאי: לכן כדי למנוע כניסה של גורמים עברייניים לתחום, יש צורך להרחיב את הדרישה של היעדר עבר פלילי אל מעבר לעברות הנוגעות למרעה.
דוד אזולאי: אדם שסוחט באיומים את השכן שלו או מצית לו את השדה או מאיים לפגוע בו, לא צריך לקבל על כך פרס בדמות היתר רעייה.
דוד אזולאי: שיקול הדעת של הוועדה הוא רחב.
דוד אזולאי: הוועדה ודאי תצטרך לעיין בכתב האישום, בהכרעת הדין ובגזר הדין לפני שהיא תחליט.
דוד אזולאי: סעיף דומה, כפי שאמרה היועצת המשפטית, קיים בכל חוק הנוגע לרישוי.
דוד אזולאי: לכן לדעת רגבים, הסעיף, כפי שהוא מנוסח היום, עונה לבעיה רחבה יותר – כניסה של גורמים עברייניים לתחום המרעה ושימוש בדרכים עברייניות לפתרון סכסוכים בתחום הזה.
דוד אזולאי: לכן חיוני להשאיר אותו כפי שהוא.
דוד אזולאי: נציגי משרד החקלאות, אני מבקש להשיב על הדברים שנאמרו פה גם על-ידי הגופים השונים וגם על-ידי חברי הכנסת.
דוד אזולאי: ערן אטינגר, בבקשה.
ערן אטינגר: ערן אטינגר, היועץ המשפטי של משרד החקלאות.
ערן אטינגר: ראשית, לעניין העדר הרשום.
ערן אטינגר: עלתה פה שאלה בתחילת הדברים.
ערן אטינגר: אז אני אומר: הכללים נקבעים בחוק.
ערן אטינגר: אין יותר דרישה של עדר רשום.
ערן אטינגר: למעשה כבר בשנה-שנתיים האחרונות משרד החקלאות פתח את העדר הרשום ולא עומד על הדרישה הזאת יותר.
ערן אטינגר: אמות המידה ותנאי הסף הם אלה שקבועים בחוק.
ערן אטינגר: זה לפנייתו של חברה כנסת טלב אלסאנע.
ערן אטינגר: אני רוצה לומר משהו קצת כללי בנושא של ועדת ההיתרים, שבסעיף 6.
ערן אטינגר: צריך לשים לב – לוועדת היתרים יש שני חלקים: חלק אחד הוא תנאי סף.
ערן אטינגר: זו רשימה של תנאים יחסית מצומצמים, דברים שבהחלט נדרשים ואין לוותר עליהם.
ערן אטינגר: לא נכון לוותר על דרישה של ניהול ספרים.
ערן אטינגר: משרד החקלאות עומד על הדרישה הזאת זה שנתיים.
ערן אטינגר: גם הייתה בעניין עתירה לבג"ץ שנדחתה.
ערן אטינגר: אנחנו בחרנו לעניין הזה את הדברים שהם "מאסט", באמת רשימה של תנאים מצומצמים.
ערן אטינגר: שאר הנושאים – ובהחלט הבנינו את שיקול הדעת של הוועדה – הם קריטריונים.
ערן אטינגר: גם הדגשנו שזו לא רשימה מלאה.
ערן אטינגר: נתנו לוועדה קריאת כיוון, הנחינו אותה איך לקבל החלטות.
ערן אטינגר: לא סגרנו את הדלת.
ערן אטינגר: בוודאי שהוועדה תצטרך לפעול בסבירות ובענייניות.
ערן אטינגר: זה בעצם מענה לכל הטענות שעלו משני הצדדים.
ערן אטינגר: לאלה שביקשו להרחיב את התנאים ולאלה שביקשו לצמצם.
ערן אטינגר: אני אדגיש במיוחד את אותו סעיף של הרשעות פליליות.
ערן אטינגר: בעבר היה מקובל לכתוב בחקיקה "עברה שיש עימה קלון".
ערן אטינגר: בוודאי חברי הכנסת זוכרים את זה.
ערן אטינגר: הנוסח הזה זכה להרבה מאוד ביקורת ולפרשנויות משפטיות מאוד בעייתיות.
ערן אטינגר: הנוסח המקובל בחקיקה זה שנים הוא הנוסח שהכנסנו כאן: "עברה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין לתת רישיון.
ערן אטינגר: " ואכן על הגוף המנהלי מוטל לשקול עד כמה הנושא חמור, עד כמה הנסיבות של העברה מקיפות, ורק אז לתת היתר.
ערן אטינגר: במקרה הספציפי הזה הכוונו את הגוף ונתנו לו פירוט של אילו עברות אנחנו רואים כעברות רלוונטיות בהקשר זה.
ערן אטינגר: אבל כמובן שזו לא רשימה סגורה.
ערן אטינגר: אם בא לך איזה עבריין מאוד כבד, יכול להיות שתגיע למסקנה שלא נכון לתת לו זכות מן הסוג הזה.
ערן אטינגר: זה יהיה נתון לשיקול הדעת של הוועדה.
ערן אטינגר: לכן יש לה שיקול דעת, אבל שיקול הדעת הזה איננו בלתי מוגבל.
ערן אטינגר: לכן אנחנו מבקשים לדחות את ההשגות שעלו ביחס לסעיפים האלה, הן מן המרחיבים הן מן המצמצמים.
דב חנין: התשובה שלך רק מחזקת את החששות מהניסוח הזה.
ערן אטינגר: אבל חבר הכנסת חנין, אתה שמעת פה גם דרישות להרחיב את הסעיף הזה.
ערן אטינגר: אנחנו סבורים שאנחנו נותנים לוועדה כלי שהוא לא נשק בלתי קונוונציונלי.
ערן אטינגר: הוועדה היא גוף מנהלי, שצריך לפעול באופן ענייני.
ערן אטינגר: אם יובאו לפניה עברות פעוטות ערך, זה יהיה בלתי סביר לדחות בגינן בקשות.
ערן אטינגר: לעומת זאת, אם גורמים עברייניים יגישו בקשות, יהיה נכון להתייחס לזה.
ערן אטינגר: זה בוודאי שיקול לגיטימי לגוף מנהלי.
ערן אטינגר: אני חושב שעם זה כולנו נסכים.
יוסי ישי: ברשותכם, מאחר שאני כבר מאחר לישיבה של שרת החקלאות, התשובה של המשרד תתחלק לשלושה חלקים: אני אשיב לגבי הנושאים הראשונים שעלו כאן, תנאי הסף; היועץ המשפטי ירחיב על סעיף 7, נושא ההרשעות כתנאי; ואני מציע שמנהל מקרקעי ישראל ישיב בעניין של סמכות מקרקעי ישראל לאחר קבלת אישור ועדת ההיתרים.
יוסי ישי: אני חושב שבזה כיסינו, פחות או יותר, את כל הנושאים שעלו.
יוסי ישי: אני אתחיל דווקא בנושא שדיברו עליו בהתחלה, הנושא של תנאי הסף.
יוסי ישי: תנאי הסף שנקבעו כאן בסעיף 6 הם מינימליים והכרחיים ביותר.
יוסי ישי: הצטמצמנו לשני נושאים בלבד: בריאות הציבור והמקנה, ומנהל תקין.
יוסי ישי: הורדנו תנאי סף שהיה מקובל בעבר: חובת רישום העדרים במפקד.
יוסי ישי: ידענו שזה תנאי קשה, ואי-אפשר לעמוד בו, אז הורדנו.
יוסי ישי: מה שהשארנו כאן זה חובת החיסון של העדרים וחובת מספר אוזן, קרי, רישום וטרינרי של העדרים.
יוסי ישי: בשני הדברים האלה גם המגזר הבדואי עומד כמעט ב-100% – כל העדרים מחוסנים וכל העדרים מסומנים, ואם לא – יסומנו.
יוסי ישי: בנושא המנהל התקין זיהינו בעיה, ונכנסנו בשני אלמנטים כדי לסייע למגזר לעמוד בזה.
יוסי ישי: אחד, בימים אלה מינינו על חשבוננו יחד עם התאחדות חקלאי ישראל פרוייקטורית שמסייעת בידם בכל מה שקשור בניהול ספרים, בהדרכה, בכל הבירוקרטיה הרלוונטית.
יוסי ישי: אנחנו יודעים שצריך לסייע.
יוסי ישי: שניים, תקצבנו את זה.
יוסי ישי: יש תקציב מיוחד שהעמדנו לטובת חקלאים במגזר כדי לסייע בידם להתמודד עם העניין.
יוסי ישי: לכן אני חושב שתנאי הסף מידתיים, והמגדלים במגזר הבדואי בהחלט יכולים לעמוד בהם.
יוסי ישי: על שאר הדברים ידברו חבריי.
אתי בנדלר: מר ישי, לגבי אישור ספרים, אישור לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים - -
יוסי ישי: חובת ניהול ספרים.
אתי בנדלר: - - הבנתי שגם בישיבה הקודמת, שלא הייתי נוכחת בה, עלתה הסוגייה של רועים קטנים שיש להם מספר מצומצם מאוד של עזים או כבשים.
אתי בנדלר: הם לא מנהלים ספרים, אבל הם צריכים... יש מספר הוראות, והמשרד התחייב לתת תשובה, ואני חושבת שזה רלוונטי גם לנושא הזה.
יוסי ישי: היועץ המשפטי ישיב.
ערן אטינגר: במקרה כזה הם עוסק פטור.
ערן אטינגר: גם בנהלים הנוכחיים שלנו, ברגע שאתה מקבל סיווג של עוסק פטור, אז האישור הזה תקף גם לצורך המרעה.
ערן אטינגר: לכן לא צריכה להיות בעיה בעניין.
ערן אטינגר: אני רוצה להתייחס להערה של קק"ל - - -
אתי בנדלר: אני לא בטוחה ש - - -
ירון בן עזרא: צריך - - - עוד פטור ועוד פטור.
אתי בנדלר: יש בסעיף 2, שמונח לפניי, זה לא... אנחנו נדבר על זה.
אתי בנדלר: אנחנו מסכימים שהנושא צריך לקבל מענה ראוי, ואנחנו נבדוק ביחד אם אמנם יש כאן מענה ראוי.
ערן אטינגר: אוקיי, אנחנו נבדוק את זה.
ערן אטינגר: אני רוצה להתייחס להערה של קק"ל ולהרגיע את חבריי מקק"ל.
ערן אטינגר: אסביר מדוע החוק נותן מענה מספק גם לאינטרסים שקק"ל מופקדת עליהם.
ערן אטינגר: ראשית, קק"ל מחליטה אילו קרקעות עוברות לרעייה.
ערן אטינגר: כלומר, קרקעות שהיא סבורה שלא חלה בהן רעייה, לא עוברות לבנק הקרקעות המוקצה.
ערן אטינגר: לא, לא.
יהודית פסטרנק: פעם בחמש שנים זה לא מספק.
ערן אטינגר: זה לא עניין של חמש שנים.
ערן אטינגר: תנו לי להשיב - - -
שי חרמש: היא צריכה מהירות תגובה - - -
ערן אטינגר: אבל יש לה.
יהודית פסטרנק: היא צריכה כל שבוע להחליט.
ערן אטינגר: אני אשיב.
ערן אטינגר: תנו לי להשלים שני משפטים.
ערן אטינגר: יש לה מהירות תגובה.
ערן אטינגר: אין הכרח שההיתר יהיה לחמש שנים.
ערן אטינגר: לקק"ל יש השפעה מרכזית פעמיים: פעם אחת על הקרקעות שבכלל עוברות למנגנון הזה; פעם שנייה, היא חברה בוועדת ההיתרים.
ערן אטינגר: כלומר, היא יושבת שם ואומרת לגבי קרקעות שבניהולה: אני רוצה פה היתר של לא יותר משנה.
ערן אטינגר: היא אפילו יכולה להגיד: לא יותר מחצי שנה.
ערן אטינגר: היא גם יכולה לקבוע תנאים.
ערן אטינגר: למעשה, היא מקבלת פה עוד כלי ניהולי.
יהודית פסטרנק: אבל אין לה זכות וטו, היא אחת מני רבים.
ערן אטינגר: עד היום, עד היום, כמו לעוד גורמים, אין לה את הכלי - - -
שי חרמש: אפשר לשאול שאלה?
ערן אטינגר: כן.
שי חרמש: מה הבנת שאר חברי הוועדה במהות הייחודית של היער?
יהודית פסטרנק: זה לא רק יער, זה גם שמורות טבע וגנים לאומיים.
ערן אטינגר: הוועדה היא ועדה של אנשים שמתעסקים בנושא.
קריאות: מתעסקים בנושאי - - -
ערן אטינגר: אני אסביר, אני אסביר.
ערן אטינגר: שני נציגים של משרד החקלאות, נציג של קק"ל, נציג של רשות הטבע והגנים – יש פה אנשי מקצוע.
ערן אטינגר: הם כולם עוסקים בנושא הזה.
ערן אטינגר: כשקק"ל אומרת שהיא צריכה פה עדר בגודל כזה לתקופה כזאת, זה ברור שזה מה שצריך לקבוע.
יהודית פסטרנק: אם נחזק את המעמד של נציג קק"ל בוועדת ההיתרים, זה יכול ל - - -
ערן אטינגר: אם אני מחזק את המעמד של נציג קק"ל אז חברתי, עורכת הדין שרה שלום, מיד תבקש לחזק את המעמד של נציג רשות הטבע והגנים; וחברי, נציג משרד הביטחון, מיד יבקש לחזק את המעמד של נציג שר הביטחון.
ערן אטינגר: רבותיי, אין לדבר סוף.
שי חרמש: קק"ל זה עדיין סטטוס - - -
ערן אטינגר: לכן אני חושב שאין לחשש הזה שום בסיס.
ערן אטינגר: יש כלים טובים לנהל את השטח.
ערן אטינגר: רבותיי, תקשיבו לתשובה.
דוד אזולאי: רבותיי, אני רוצה לסכם את הדיון.
דוד אזולאי: דבר ראשון, אני רוצה לפנות לנציגי משרד החקלאות.
דוד אזולאי: תנצלו את הזמן עד לישיבה הבא של הוועדה לשבת קודם-כול עם נציגי החטיבה להתיישבות על כל הנושאים.
דוד אזולאי: בין היתר הנושא של המבנים היבילים.
דוד אזולאי: תגיעו לאיזשהו סיכום, ותבואו עם סיכום מוכן, כי אחרת יש כבר טענה תלויה ועומדת לגבי נושא חדש, שאני לא יודע מה יהיו תוצאותיו.
דוד אזולאי: אבל אם תגיעו להבנות, אני מניח שהנושא הזה לא יהיה טענת חדש.
דוד אזולאי: אני מבקש מחבריי חברי הכנסת שרוצים להגיש שינויים בחקיקה – בבקשה להגיש את זה למנהלת הוועדה, כדי שבדיון הבא נוכל להצביע על כל השינויים שאתם מבקשים.
אתי בנדלר: אני רק מזכירה שאם ההצעה מוגשת בשם יותר מחבר הכנסת המגיש בעצמו, יש להחתים בחתימת מקור את כל חברי הכנסת המציעים.
דוד אזולאי: לגבי כל הגופים האחרים – כל מי שחושב שצריך לעשות איזשהו שינוי בחקיקה, אני מציע לו להפנות את זה לחברי הכנסת, חברי הוועדה, והם יגישו את ההסתייגויות ואת השינויים בחקיקה.
דוד אזולאי: אנחנו נצביע בישיבה הבאה על כל סעיף 6.
דוד אזולאי: תודה רבה לכולם.
דוד אזולאי: הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - תשלום על פי צריכה), התשס"ט – 2009, של חבר הכנסת איתן כבל, פ/1037.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, כבר הגיע הזמן לשנות את שם החוק, מהצעת חוק הגנת הצרכן להצעת חוק הגנת הצרכן, איתן כבל, על כל התיקונים והשיפורים שאתה מכניס בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק מנסה לעגן כלל כל כך הגיוני, בסיסי וברור, עד כדי כך שיש שיגידו שהחוק מיותר, שזה המצב שהוא צריך להיות – אדם שלא צורך שירות או מוצר, גם בעסקה מתמשכת, אין צורך לגבות ממנו, אלא אם כן יש שירות בסיסי שמשית עלויות על הספק, אבל קורה לא פעם שאדם מתחבר לשירות מסוים, או מגיע לשירותים כפולים או שכח שהוא מחובר לאותו שירות, לא צורך, ויכול לגלות את זה רק לאחר מספר חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: לי קרה פעם, אחרי יותר משנה, לגלות שאני מחובר לשירות ומשלם עליו, ולכן ההצעה הזאת היא הצעה מעולה, כבוד היוזם, ומגיע לך, עוד לפני שהיא אושרה, מרב התשבחות.
כרמל שאמה-הכהן: מכאן הבמה שלך.
איתן כבל: תודה, אדוני היושב-ראש, חבריי.
איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אני מקווה שבסוף הישיבה הזאת נצביע עליה בקריאה ראשונה, ולקראת קריאה שנייה ושלישית נעשה את התיקונים שיידרשו.
איתן כבל: הנחת היסוד של ההצעה הזאת, וישבתי עם האוצר, ותיאמתי במקסימום תיאומים שאפשר את ההצעה הזו בטרם היא הובאה לכאן - הנחת היסוד של ההצעה הזו, ובהתחלה, אני מודה, גם הפלגתי בגישה שדיברה על ביטול מוחלט של דמי שימוש.
איתן כבל: בוועדת השרים הסכמתי לבוא בדברים עם הגופים, כי אין לי עניין לפגוע במה שמגיע על-פי דין, וצריך להגיע, אבל הצעת החוק הזאת, ככל שנכנסתי אליה, הכותרת שלה היא בעצם חוק השקיפות.
איתן כבל: הנחת העבודה שלי התחילה מבזק – נכון, חברה שהשתפרה מאוד, אבל חלק לא קטן מהציבור במדינת ישראל לא יודע שהוא משלם עד היום לעפרוני וזמיר, שזה מוצג ארכיאולוגי היום.
איתן כבל: ברוב הבתים, לכשיידעו שהם משלמים עבור עפרוני וזמיר, הם ישאלו את עצמם: מה זה העפרוני?
איתן כבל: מה זה הזמיר?
איתן כבל: אלה מכשירי הטלפון המכוערים עם האפור.
איתן כבל: כשנכנסתי לעניין אף יותר הסתבר לי, וקיבלתי את זה ממקור הכי מהימן, שלפני עשור בזק הרוויחה על העפרוני והזמיר 60 מיליון שקל בשנה, ואני לא רוצה עכשיו לפתוח ולומר מה קורה היום, אבל נקודת המוצא הזו, שאם היתה תחת הכותרת של אחזקה, שזה שם קוד כזה, שאף אחד לא יודע מה קורה שם, היה נכתב, אני מניח שרוב אזרחי מדינת ישראל היו מרימים טלפון, אומרים: מה זה?
איתן כבל: לחילופין, כשהתעמקתי בעניין אף יותר, הגעתי לחברת החשמל.
איתן כבל: נכון, ראיתי במדדי השירות שהם מהטובים שיש – אני לא רוצה להיכנס לכל הבעיות של חברת החשמל – אבל לגבי חברת החשמל, נחשפתי לשערוכים.
איתן כבל: יושבת פה הגברת מרב יוסף, שהיא מהרגולציה של חברת חשמל, ובמקרה צפיתי בתוכנית בחדשות, שהיא עשתה עבודה שתוקפת את הנושא של השערוכים בצורה בוטה מאוד בחברת חשמל, והסתבר לי שהצדק שלי הוא גדול ממה שחשבתי, ונושא השערוכים, שבו חברת חשמל משערכת – במשך כמה חודשים לא מגיע קורא המונה, ומשערכים – זה סוג של אותם דברים שאסור שיהיה יותר בעולם אלא בתיאום, כפי שסיכמנו בינינו, וכך הם פני דברים כמעט לכל דבר.
איתן כבל: חברות הסלולר – הם באמת השתפרו, אבל ניסיתי לקחת את הטופס של חברות הסלולר ולקרוא אותו.
איתן כבל: אני לא בטוח שכל עובדי החברות יודעים לקרוא את הטופס שהם שולחים.
איתן כבל: אדוני, החוק הזה בא לחייב שקיפות במערכת יחסים שמתקיימת בין צרכן לבין נותן שירות.
איתן כבל: ישבתי גם עם האוצר, ההסכמות שלי הן ודאי עם התמ"ת- - -
תמר פינקוס: הרשות- - -
איתן כבל: תמר וחנה טירי – אנחנו עובדים יד ביד.
איתן כבל: נפגשתי עם אמיר, הרפרנט של תשתיות במשרד האוצר, והסיכום שלי הוא שקודם כל תהיה שקיפות מלאה סביב הכותרת של דמי שימוש.
איתן כבל: בדמי שימוש הכול יירשם.
איתן כבל: אם חברת חשמל גובה או מכניסה בדמי השימוש כמשל את עבודתו של קורא המונים, ייכתב שם החלק שלו.
איתן כבל: אם זה בסיפור של חברות הגז, אם הם גובים על תשתיות, יהיה כתוב: תשתיות, בדיוק.
איתן כבל: אני מתנצל שאני לא סומך על אף אחד.
איתן כבל: אני רוצה להזכיר כאן – ישבנו ב-13.12.10, כשאישרנו את החוק של החזר מוצרים, ואני רוצה להזכיר, איזו דאגה היתה, שעם ישראל הולך לגנוב את כל החנויות ולרמות ולשקר, ואוי ואבוי מה יקרה, וכולם יודעים שברוך השם, לא אלמן ישראל, עם ישראל הוא בסדר גמור, מסתבר, והחוק עובד יפה מאוד.
איתן כבל: רמאים יש בכל מקום.
איתן כבל: לכן, אדוני היושב-ראש, הבקשה שלי היא שבחוק הזה שלוש הרגליים המרכזיות – ביטול השערוך, אני מדבר על כך שהכול יהיה בשקיפות מלאה, כל דבר ייכתב - אלה שתי הרגליים שיעמידו במקום אחר, אמיר – ותקן אותי אם אני טועה – יעמידו במקום אחר את העניין.
אמיר אדרי: אני רוצה להוסיף – קודם כל, באמת הגענו להסכמות, ונראה שזו דרך נכונה לקבוע שקיפות מלאה בתשלומי החשמל ובכלל בכל התשלומים שהצרכן צריך לשלם.
אמיר אדרי: מעבר לזה, בנושא השערוכים, אמרנו שלא יבוצעו שערוכים בחשבונות המים והחשמל, למעט החלטות שנקבעו על-ידי הרגולטור הרלוונטי, כלומר ברשות החשמל וברשות המים קיימות- - -
איתן כבל: ותוסיף את מה שאמרנו - שזה יובא לוועדת הכלכלה.
אמיר אדרי: כמובן.
אמיר אדרי: הרגולטור הרלוונטי, יש לו אמות מידה שקובעות בצורה ברורה כיצד ומתי אפשר לעשות שערוכים, וגם לאחרונה הם מאוד מקפידים לצמצם את השערוכים ככל הניתן, והוספנו על זה, שפעם בשנתיים הרגולטור ידווח לוועדת הכלכלה באשר למדיניותו בנושא השערוכים.
אמיר אדרי: הוא יגיע לוועדת הכלכלה ויעדכן את גורמי המדינה.
לאה ורון: יש לכם נוסח?
אמיר אדרי: כן.
לאה ורון: אפשר לקבל אותו?
לאה ורון: חבל שלא לפני הישיבה – שהיינו מפרסמים לכולם.
לאה ורון: אדוני היושב-ראש, הרצון שלי היה ביטול מוחלט של – העניין הזה, גם אמרתי את זה מעל במת הכנסת, כשהחוק עבר בקריאה טרומית, שאין לי כוונה פה לפרק את כל המערכות, אבל אין לי ספק שכשהדברים ייכתבו בצורה מפורשת, המערכת תשתנה מקצה לקצה.
יצחק וקנין: שדמי שימוש קבועים - שיפורט על מה מדובר – מהם הפרמטרים.
איתן כבל: נכון, ונושא השערוכים במים ובזה יבוטל, להוציא פעמיים בשנה, כלומר היום – וגם היתה על זה עבודה של הרגולציה של חברת החשמל – אני לא מדבר על בתים נעולים, כפי שאמרת לי, שזה מעת לעת ובתיאום; מסתבר שחברת החשמל עושה שערוכים בכלל – לא משנה אם פתוח, סגור, אפשר להיכנס, אי-אפשר להיכנס – נוח להם לעשות את השערוכים.
איתן כבל: זו הערכת צריכה.
איתן כבל: הם לא מגיעים, ועושים את ההערכה אצלם.
איתן כבל: שהעניין הזה יבוטל לחלוטין, להוציא – ביקשתם ממני שני מקרים באישור הרגולטור, נדמה לי שבחגים או מסיבות טכניות- - -
מרב יוסף: פעמיים בשנה מותר לבצע הערכות כתוצאה מצרכים תפעוליים.
מרב יוסף: קוראי מונים קוראים לפי סדר של רחובות, וכאשר מבחינת חברת החשמל באותו יום צריך לצאת קוראי מונים לשטח כדי לקרוא במספר רחובות את המונים, והוא חולה באותו בוקר, זה נקרא צורך תפעולי.
מרב יוסף: אם הם לא מוצאים לו תחליף כדי לבוא ולקרוא, עושים דילוג יזום.
מרב יוסף: אותו צרכן מקבל את עלות הקריאה, שהוא משלם אותה במסגרת התשלום הקבוע, הוא מקבל אותה חזרה בחשבון החשמל, ולצרכן עצמו יש האפשרות להרים טלפון לחברת החשמל, לתת את הקריאה בעצמו, אבל החברה עצמה לא מגיעה לשם.
תמר פינקוס: ומותר לו להיות חולה רק פעמיים בשנה?
תמר פינקוס: למה זה רק פעמיים בשנה?
תמר פינקוס: הדוגמה הזאת לא טובה.
מרב יוסף: למה?
מרב יוסף: זו דוגמה מעשית.
תמר פינקוס: אם זה הולך לפי מחלה, אני לא יודעת איך אנחנו מתחייבים לפעמיים בשנה ובאילו מועדים פעמיים בשנה, ואם זה צורך תפעולי, כי יש – אני יודעת, סוף החודש נופל בחג, ואי-אפשר לקרוא את זה עד תום יום השימוש, אז גם יותר מפעמיים בשנה, כי יש לנו יותר משני חגים, לכן לא ברור לי מה זה הצורך התפעולי ואילו פעמיים בשנה אתם בוחרים.
מרב יוסף: נתתי דוגמה – כמחלה.