GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: אתה אומר.
שמואל הר נוי: אני גאה בזה שיש דרישה למכללה ויש ביקוש וגידול, ואני אתן פתרונות לזה.
חנא סוייד: וזה המענה שלכם לסטודנטים?
חנא סוייד: אנשים שרוצים לבוא וללמוד אצלכם – אתם לא אומרים להם "אהלן וסהלן" בואו?
אילן שוחט: כל מי שבא ללמוד שואל את השאלות, בודק אם יש מעונות או לא, ואחר כך מחליט.
אילן שוחט: זו לא הפתעה שיש פתאום.
אילן שוחט: יש מצוקת דיור בצפת, זה הנושא.
קריאה: יש גם מצוקת חניה.
קריאה: בטח חשת את זה.
רסול סעדה: אדוני היושב ראש.
רסול סעדה: אנחנו באים כהתאחדות ויש לנו גם הצעה לפתרון, שאנחנו מקווים שהוועדה תאמץ.
קריאה: איזה התאחדות?
רסול סעדה: התאחדות הסטודנטים בישראל.
רסול סעדה: אני ראש המדור לקידום סטודנטים ערבים בהתאחדות.
רסול סעדה: אז כמו שאמר מנכ"ל המכללה – אנחנו נמצאים במצב שאין מעונות במכללת צפת.
רסול סעדה: מדובר ב-144 מיטות עבור 2,300 סטודנטים.
רסול סעדה: חשוב לציין שיש גם מצוקת דיור מאד חמורה, במיוחד בצפת אבל בארץ בכלל.
רסול סעדה: ובצפת, משום שגם העניין של התחבורה הציבורית, שמונעת מסטודנטים, או מחייבת את הסטודנטים לגור בעיר צפת, ולכן הסטודנטים הערבים לרוב גרים בעיר צפת ורוצים את זה.
רסול סעדה: את הגל של גזענות ואלימות שיצא מהעיר צפת – זה התחיל בסוף שנת 2010 והאלימות והגזענות היו מובהקות, ולא צריך לחזור על הדברים, אבל מה שהיה ביום רביעי האחרון, שזו לא היתה קטטה, זה היה ידוי אבנים לעבר סטודנטים ליד התחנה המרכזית, ואני, אישית, דיברתי עם הסטודנטים.
רסול סעדה: הייתי מקווה שאחד מהם יהיה היום אך הוא לא יכול היה להגיע.
רסול סעדה: אנחנו, כהתאחדות סטודנטים רואים במצב הזה מצב חמור, גם לכלל הסטודנטים בעניין הדיור, במיוחד במצוקת הסטודנטים הערבים שהיא מלוות גם בחוסר דיור וגם בגל גזענות אלימה.
רסול סעדה: לכן אנחנו מציעים להקים צוות מקצועי שיכלול גם נציג מהמכללה, נציג מהעיריה, נציג מהמשטרה ונציג מהסטודנטים הערבים בצפת, והתאחדות הסטודנטים- בפיקוח הוועדה, והצוות הזה יפעל מיידית לסגירה, באמת שאנחנו, כהתאחדות הסטודנטים לא יכולנו לחקור את המצב כמו שצריך.
רסול סעדה: עלו מצד הסטודנטים הרבה טענות גם על גזענות בתוך המכללה.
רסול סעדה: את זה טענו הסטודנטים, לא וידאנו את זה אבל חשוב היה להעלות את זה.
רסול סעדה: לפי דעתנו צוות כזה צריך לבדוק את כל מה שהסטודנטים מעלים.
רסול סעדה: אנחנו גם שמחים שמנהל מקרקעי ישראל נמצא כאן וגם ראש העיר, שנכון להחלטת ראש הממשלה לעניין המעונות – כרגע יש תהליך שהוא בסופו, להקמת מעונות בכל רחבי הארץ, אנחנו מקווים שגם תיקחו חלק בזה, ונשמח לעוד מידע על העניין.
אוסאמא דהאמשה: אני תלמיד שנה ב' משפטים בצפת.
אוסאמא דהאמשה: הבעיה היא ככה.
אוסאמא דהאמשה: קודם כל, שורש הבעיה שלנו היא בעצם מריחת הדברים.
אוסאמא דהאמשה: להגיד שאין גזענות, להתנער ולהתנכר למציאות שם – זה לא נכון, כי כל הנתונים- תיגשו לעיר, העובדות הן אחרות.
אוסאמא דהאמשה: כשאני נוסע לצפת, למכללה האקדמית, אני לא חושב שעצם היותי סטודנט, אני רק בתוך המכללה נמצא כסטודנט.
אוסאמא דהאמשה: אני באחריות מנכ"ל המכללה, ומחוץ לכתלי המכללה אני עדיין סטודנט, ואני באחריות ראש העיר והעיר הזו.
אוסאמא דהאמשה: עד עצם היום הזה פתרון אמיתי לבעיות לא היה.
אוסאמא דהאמשה: היתה שם מריחה של כל הדברים.
אוסאמא דהאמשה: שום דבר.
אוסאמא דהאמשה: להגיד שאין גזענות – זה לא נכון.
אוסאמא דהאמשה: מאז מכתב הרבנות היה שם גל גזענות, גל של מקרים.
אוסאמא דהאמשה: אני לא אסקור אותם.
אוסאמא דהאמשה: יש לי הרבה דברים להגיד.
אוסאמא דהאמשה: חברת הכנסת זועבי סקרה את זה.
אוסאמא דהאמשה: תקפו אנשים, סטודנטים שהיו בפארק.
אוסאמא דהאמשה: להציג אותנו כפרובוקטורים?
אוסאמא דהאמשה: אנחנו לא פרובוקטורים.
אוסאמא דהאמשה: הגענו לשם ללמוד, ואך ורק ללמוד.
אילן שוחט: מאיפה אתה?
אוסאמא דהאמשה: מכפר כנא, במקור.
אילן שוחט: ואתה נוסע כל יום מכפר כנא?
אוסאמא דהאמשה: כן.
אוסאמא דהאמשה: אני כל שני, שלישי ורביעי – מגיע לצפת מכפר כנא.
אוסאמא דהאמשה: אנחנו לא.
אוסאמא דהאמשה: להציג אותנו כמי שמחללים שבת, כעניין שבשגרה, זה לא נכון.
אילן שוחט: למה זה לא נכון?
אוסאמא דהאמשה: כי זה לא נכון.
אוסאמא דהאמשה: אני אגיד לך עובדות – זה לא נכון.
אוסאמא דהאמשה: סטודנטים לא עשו את זה.
אוסאמא דהאמשה: להגיד שהסטודנטים שיידו עליהם אבנים היו בפארק?
אוסאמא דהאמשה: הפארק הזה שדיברו עליו זה הפארק שבדיוק תוחם במכללה.
אוסאמא דהאמשה: הסטודנטים עברו ליד הפארק אבל הם היו במכללה.
אוסאמא דהאמשה: אלה סטודנטים שיצאו מהלימודים ורצו ללכת הביתה.
אילן שוחט: בעשר בלילה?
אוסאמא דהאמשה: הילדים שיידו אבנים הם אלה שיצאו מהפארק.
אוסאמא דהאמשה: בעשר בלילה.
אוסאמא דהאמשה: אנחנו לא רוצים – לא להתמקח ולא להתנגח.
אוסאמא דהאמשה: אנחנו רוצים פתרון.
אוסאמא דהאמשה: אנחנו רוצים להפסיק את כל הבעיות שלנו.
אוסאמא דהאמשה: אגב, דיברת על בעיית דיור בצפת, זה נכון.
אוסאמא דהאמשה: אבל להגיד שאין מקומות בכלל לגור בצפת?
אוסאמא דהאמשה: אנחנו כסטודנטים, באוגוסט-ספטמבר שנה זו, היתה לנו ועדה של סטודנטים ערבים שחיפשה דירות עבור סטודנטים ערבים.
אוסאמא דהאמשה: אנחנו עשינו יוזמות כדי למצוא פתרונות לבעיות שלנו כי לא פותרים לנו אותן.
אוסאמא דהאמשה: אני אפתור לך את הבעיה.
אוסאמא דהאמשה: יש מספיק דירות בצפת.
אוסאמא דהאמשה: הבעיה היא שלא משכירים לנו.
חנין זועבי: מצאתם דירות.
שאוסאמא דהאמשה: הבעיה היא שלא משכירים לנו.
שאוסאמא דהאמשה: יש מספיק דירות בצפת.
שאוסאמא דהאמשה: יש עשרות דירות.
שאוסאמא דהאמשה: היו סטודנטים שכבר נכנסו לדירות שלהם, שעתיים.
שאוסאמא דהאמשה: אחרי שעתיים הם נזרקו, הם לא הספיקו לפרוק את התיקים שלהם, אפילו.
שאוסאמא דהאמשה: זרקו אותם מתוך הבית, כי השכנים ידעו שנכנס ערבי, והם פנו לבעל הדירה וזרקו אותם.
אילן שוחט: גם אותי זרקו מהבית.
אוסאמא דהאמשה: היה שם גם המקרה של השכן, של הרב, משנה שעברה.
אוסאמא דהאמשה: דיברתם על ניצולי שואה שצבעו להם את הבתים.
אוסאמא דהאמשה: זה גם ניצול שואה והוא עוד נמצא שם – מדברים עליו הרבה כמי שעשה המון בתחילת חייו למדינה הזו, והוא השכיר לסטודנטים ערבים ובאו אליו הביתה ולא רצו שהסטודנטים יגורו שם, בגלל שהם ערבים.
אוסאמא דהאמשה: וגם הרב ביקש את זה, שהסטודנטים ייצאו משם.
אוסאמא דהאמשה: יש בעיה שם, יש גזענות, לא מכבוד ראש העיר, ולא ממנכ"ל המכללה.
אוסאמא דהאמשה: הם באמת אנשים שרוצים לעזור.
אוסאמא דהאמשה: אבל הם מורחים אותנו.
חנין זועבי: אבל הוא לא רואה את הגזענות.
אוסאמא דהאמשה: אתם מורחים אותנו.
אוסאמא דהאמשה: מורחים את כל הבעיות.
אילן שוחט: איפה את גרה?
חנין זועבי: אני גרה במדינה ואני יודעת מה מתרחש במדינה.
אילן שוחט: איפה?
אילן שוחט: באיזה כפר, באיזה יישוב?
חנין זועבי: אתה לא חוקר אותי עכשיו איפה אני גרה.
חנין זועבי: אתה תענה לשאלה - - -
אילן שוחט: מה אתה מחביאה מתחת לשולחן, אם אני אבוא לגור בכפר ערבי ישכירו לי דירה, בקלות?
אילן שוחט: את בורחת מהאמת.
אילן שוחט: יש בעיה במדינת ישראל.
אילן שוחט: ערבי לא ישכיר ליהודי בית באמצע כפר, ויהודי - - -
חנין זועבי: תשמע את הסטודנטים, אל תברח מהאחריות שלך.
אילן שוחט: מה התמימות הזו?
חמד עמאר: סליחה, אני חורג מהזמן.
חמד עמאר: ב-12 הייתי אמור לסיים את הישיבה.
חמד עמאר: לחשיבות העניין אני נתתי לכולם להתבטא.
חמד עמאר: מה שאני מבקש – אני רוצה לצאת עם תוצאות.
חמד עמאר: אם נמשיך לצעוק כאן אם יש או אין גזענות - -
חנא סוייד: אני מוכן להשכיר לראש עירית צפת בית בעלאבון.
אוסאמא דהאמשה: אני רק אזכיר לכבוד ראש העיר – קודם כל ברכות על פתיחת בית הספר לרפואה.
אוסאמא דהאמשה: גם לפתיחת בית הספר לרפואה היו בעיות והיו
אילן שוחט: לא, לא.
אוסאמא דהאמשה: אני רק אסכם – קודם כל, ברכות על פתיחת בית הספר לרפואה.
אוסאמא דהאמשה: אני אזכיר לראש העיר שגם לפתיחת בית הספר לרפואה היו שם בעיות והיו שם התנגדויות מתוך העיר צפת – כי זה יביא ערבים.
אוסאמא דהאמשה: אני מוכן להראות לך את הכרוזים שתלו שם.
אילן שוחט: לא, לא - -
חנין זועבי: ראש העיר אומר שאין בעיה - -
אילן שוחט: אני לא אומר שאין בעיה.
חמד עמאר: אני מבקש – מנהל מקרקעי ישראל.
חמד עמאר: יש לך תכנית?
גבי ויסמן: כעיקרון, המנהל מקצה קרקע על פי ייעודה, ועל פי חוק התכנון והבניה תיקן שר הפנים תקנה שזה נחשב הפרשה לצרכי ציבור, כלומר, אני יכול להחכיר את זה בדמי חכירה סמליים לרשות מקומית, בלבד.
גבי ויסמן: החלטת מועצת מקרקעי ישראל מאפשרת גם לשווק קרקע חומה שמיועדת למגורי סטודנטים במכרז ליזם.
גבי ויסמן: אחת הבעיות היא לא להקצות את הקרקע כי הקרקע ניתנת במחיר סמלי, בצפת אנחנו מדברים על 36.4 פלוס הנחת אזור עדיפות לאומית, זה 12% משווי שמאי, שזה ממש זיל הזול.
גבי ויסמן: הבעיה היא להרים את המבנה.
אילן שוחט: רק שניה – לי יש שטח חום ששייך לעירית צפת, ואני רוצה להוציא אותו ליזם לבניית מעונות, אני יכול לעשות את זה?
גבי ויסמן: השאלה היא מה כתוב שם בתקנון.
גבי ויסמן: עוד שני דברים- צפת, העיריה, בראשות ראש העיר, הכינה תכני מתאר חדשה.
גבי ויסמן: התכנית כבר נמצאת בהפקדה, והתנאי למתן תוקף - איתור שטחים חומים למעונות סטודנטים.
גבי ויסמן: אני, כחבר ועדה מחוזית, זה היה אחד התנאים, כי ראינו את המצוקה.
גבי ויסמן: זה לא נעלם מאף אחד שחי בצפון וזה אחד התנאים.
גבי ויסמן: אחרי שיאותרו השטחים, התכנית תקבל תוקף, וייגזרו תכניות נקודתיות.
חנין זועבי: כמה זמן זה לוקח?
גבי ויסמן: פתרון מיידי, ממשי- יש תכנית בתוקף, ברמת רזים, שזה מחוץ לעיר.
גבי ויסמן: זה קרוב לקמפוס.
גבי ויסמן: השטח עוד לא מפותח בתשתיות.
גבי ויסמן: בצפת, בשנים האחרונות לא שווקה אף יחידת דיור, מכל מיני סיבות.
גבי ויסמן: התכניות הבשילו.
גבי ויסמן: אנחנו יוצאים בתחילת השנה ב-230 יחידות דיור לשיווק.
גבי ויסמן: פעם ראשונה, מסה כזו בצפת.
גבי ויסמן: מזמן לא היה דבר כזה.
גבי ויסמן: וזה מביא את התשתיות, את הכבישים, את המים ואת הביוב ואל שטחים חומים שאפשר יהיה להקצות.
גבי ויסמן: אחת הטכניקות, אני כבר אומר פה- מקצים לרשות המקומית בפטור ממכרז והרשות יודעת להתקשר או עם - - או יזם - -.
גבי ויסמן: צריך לצאת במכרז.
גבי ויסמן: יש את הטכניקה, אנחנו נמצאים על סף תחילת התהליך הזה, גם מבחינה תכנונית וגם מבחינת קידום תשתיות.
חנין זועבי: זה לא פתרון לעכשיו.
חמד עמאר: אני חרגתי מהזמן ולא קיבלתי אישור.
חמד עמאר: אני עושה מעשה כאן כי אני רואה את החשיבות של הנושא.
חמד עמאר: אני חרגתי כמעט ב-20 דקות ולכן אני מסכם את הדיון.
חמד עמאר: הוועדה עמדה על מצוקת הדיור בצפת בכלל ועל מצוקת הדיור של הסטודנטים הערבים במכללת צפת בפרט.
חמד עמאר: הוועדה קוראת לכל הגורמים בצפת לשים קץ לאלימות.
חמד עמאר: היא מגנה כל גילוי גזענות.
חמד עמאר: הוועדה ממליצה לעיריה לקדם תכנית המצלמות, מה שהעלה ראש העיר, במסגרת פרויקט "עיר ללא אלימות", ולעשות כל אשר היא יכולה למען הפסקת האלימות, עם הסטודנטים הערבים.
חמד עמאר: הוועדה ממליצה לעירית צפת להקים צוות – כמו שהומלץ, של העיריה, של המכללה, עם הסטודנטים - -
אילן שוחט: יש צוות אנחנו נעבה אותו.
חמד עמאר: הוועדה קוראת למנהל מקרקעי ישראל ולגורמי התכנון לקדם את אישורן של התכניות לבניית יחידות הדיור במעונות הסטודנטים.
גאלב מג'אדלה: ומשרד השיכון.
שמואל הר נוי: ומל"ג.
שמואל הר נוי: המועצה להשכלה גבוהה.
שמואל הר נוי: אני מייצג אותם כאן.
חמד עמאר: וגם את המל"ג.
שמואל הר נוי: המל"ג חשוב כי להם יש את הכסף.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל את הישיבה בהתנצלות על האיחור בפתיחת הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: זה דבר שאנחנו צריכים להפנות לשר התחבורה – הפקקים בכניסה לעיר.
כרמל שאמה-הכהן: בכל אופן, אנחנו בהמשך ישיר של הישיבה מאתמול.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שהישיבה היום תתנהל עם פחות אמוציות ועם יותר ענייניות כדי שגם החששות שלנו לגבי ההשלכות של ההחלטה מאתמול יתבררו כחששות שווא.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל בסעיף הראשון: בקשת שר התקשורת לתוספת בסעיפים 7(א) ו-19 לעניין הפצה, במסגרת שידורי הרדיו, של שידורי הודעות חירום של פיקוד העורף בצבא ההגנה לישראל.
לאה ורון: בסדר היום זה מס' 2.ב.
כרמל שאמה-הכהן: מי מקריא ומציג את זה?
טל רוזנפלד: הבקשה היא לתיקון במספר סעיפים בהצעת החוק.
טל רוזנפלד: למעשה, להוסיף רדיו של פיקוד העורף – הנציג של פיקוד העורף נמצא כאן והוא יוכל להסביר את זה – שישודר ב-DTT.
טל רוזנפלד: יש לנו נוסחים.
טל רוזנפלד: אתם רוצים שנקריא את הנוסח ואז נסביר?
לאה ורון: אולי קודם תסבירו את הבקשה.
לאה ורון: מה מבוקש?
מעיין כהן: בוקר טוב.
מעיין כהן: אני היועץ המשפטי של פיקוד העורף.
מעיין כהן: ההצעה כאן היא להקצות, במסגרת הרדיו הדיגיטלי, ארבעה ערוצים שיוכלו לשמש להעברת הודעות חירום על-ידי פיקוד העורף.
מעיין כהן: כרגע הערוצים האלה לא קיימים – נשאלתי על כך אתמול בדיונים – זו פלטפורמה עתידית שאנחנו רוצים שתאפשר, אם תתפתח הטכנולוגיה שתתאים לכך, במסגרתה ישדר פיקוד העורף באופן קבוע הודעות חירום.
מעיין כהן: האפשרות כאן היא גם ליצור שידורים רציפים במצב של הסלמה או של מבצע צבאי מתגלגל וגם הודעות מתפרצות במקרה ספציפי, התראה נקודתית, למשל ירי על עיר.
מעיין כהן: תוכל לצאת באחד הערוצים הודעה על התקפה צפויה באותו אזור.
מעיין כהן: ההצעה היא לארבעה ערוצים כדי לשמור את היתירות ולאפשר בעתיד חלוקה – אני אומר שוב, הכלי הזה עוד לא קיים כיום – אבל לחלק את האזורים בהם תינתן התראה לצפון, מרכז ודורם וערוץ אחד ארצי.
לאה ורון: בשאר הזמן הערוצים האלה דוממים?
לאה ורון: למעט הודעות חירום שאנחנו מקווים שלא יהיו, בשאר הזמן הערוץ דומם?
מעיין כהן: הערוץ הזה נועד רק להודעות חירום.
מעיין כהן: אם אין הודעות חירום לשדר – הערוצים האלה לא ישדרו אותם.
אתי בנדלר: התשובה היא חיובית ואני מבקשת שהדברים יאמרו באופן ברור לפרוטוקול: לא מדובר בערוצי שידור במובן הקלאסי שלהם, במובן הרגיל.
אתי בנדלר: אלה ערוצים שמשדרים אך ורק הודעות חירום מהסוג הזה.
מעיין כהן: בהחלט.
מעיין כהן: כך גם ניסחנו את הסעיף.
מנשה סמירה: הדבר מתואם איתנו ואפשרי מבחינה טכנולוגית ויש את ארבעת המקומות.
מנשה סמירה: לא ראינו עדיין את הניסוח – אבל כדאי שנראה אותו.
מנשה סמירה: כדי שלא תקום כאן מערכת שידורים חליפית – ההערה של מנהלת הועדה והיועצת המשפטית חשובה – זה דומם, זה ה"גל השקט", זה אך ורק עבור אזעקות ושעת חירום.
מנשה סמירה: אין כוונה כאן לייצר רדיו חליפי לתחנות הרדיו הקיימות.
איתן כבל: אבל בל נתפלא אם יום אחד - - -
כרמל שאמה-הכהן: כן, לעניין.
מנשה סמירה: אני חושב שמפקד גלי צה"ל לא יאפשר את זה.
מנשה סמירה: ההערה השלישית: חשוב להסביר שיש מימון.
מנשה סמירה: חלק המימון היחסי של הערוצים הללו, כמו כל הערוצים האחרים, השווי יהיה באותו יחס ופיקוד העורף יצטרך לשלם על הערוצים הללו.
מנשה סמירה: הייתי רוצה לתת לנו מענה לנושא הביטחונות.
מנשה סמירה: אני פונה למשרד התקשורת.
נגה רובינשטיין: השאלה היא אם יש מקום להתייחס לתחנות האלה – מה שאמרת לגבי דמי הפצה, אני חושבת שזה ברור מאליו וצריך להיות - -
מנשה סמירה: מופיע ומאושר, כן?
נגה רובינשטיין: - - נכון וזה נמצא בפנים וגם ככל שכמובן המספר גבוה יותר – העלות גבוהה יותר.
נגה רובינשטיין: אבל בעניין הערבויות אנחנו לא רואים סיבה אמיתית להבחין בין ערוץ כמו ערוץ 23 שלא מפקיד ערבויות לבין השידורים אלו או גלי צה"ל.
נגה רובינשטיין: אין בסיס אמיתי לאבחנה.
מנשה סמירה: אני מוכן שירשם שאנחנו אולי לא היינו די ערניים.
מנשה סמירה: נכנסו שלושה גופי שידור שאני מודה שיכול להיות שלא שמנו לב: הטלוויזיה החינוכית, גלי צה"ל - -
מנשה סמירה: ערוץ הכנסת שהוסדר בדיון נפרד, הייתה על זה הצבעה מיוחדת בגלל המעמד המיוחד של ערוץ הכנסת, שהוא לא נותן ערבויות למדינה.
מנשה סמירה: נכון, היועצת המשפטית?
אתי בנדלר: המדינה לא נותנת ערבויות לעצמה.
מנשה סמירה: היועצת המשפטית יכולה להסביר את זה יותר טוב ממני.
מנשה סמירה: אבל לגבי שלושת הגופים האחרים, אני חושב שדינם – עכשיו זה גם פיקוד העורף – אף שהם מדינה, ממשלה, שמקבלת שירות, צריך להבטיח את העניין הזה.
מנשה סמירה: כמו שנמצא הסדר של ביטחונות כזה או אחר על הפצת השידורים של רשות השידור.
מנשה סמירה: אני מבקש שהתיקון הזה יילקח בחשבון, שלא ייווצר מצב שיש לנו כאן גופים - -
נגה רובינשטיין: אתה מתייחס גם לטלוויזיה החינוכית וגם - -
מנשה סמירה: מעמדם זהה – גופים ממשלתיים, שזה לא הכנסת.
מנשה סמירה: אני מבקש שגם - -
נגה רובינשטיין: זו לא עמדת הממשלה, זה לא מה שהיה בתזכיר.
נגה רובינשטיין: לכן אנחנו עומדים על זה שהסדרת הערבויות תישאר באותו - -
מנשה סמירה: ברשותך, אז לא צריך ערבויות.
מנשה סמירה: אני חושב שגם התחייבות של האוצר – משום שהרי שלושת הגופים האלה מתוקצבים על-ידי המדינה על-ידי משרד האוצר – התחייבות של משרד האוצר או משהו כזה - -
נגה רובינשטיין: התחייבות של משרד האוצר למה?
מנשה סמירה: לכך שהנושא הזה ישולם.
מנשה סמירה: אם הם לא ישלמו מסיבות כאלה ואחרות – שהאוצר יתערב, ייקח להם מהתקציב וישלם במקום כדי שהמערכת הזאת תתפקד.
מנשה סמירה: הרי פה אנחנו מערבבים מערכת שנותנת שירות לגופים ממשלתיים-ציבוריים ולגופים פרטיים.
מנשה סמירה: אי אפשר שהגופים הפרטיים יישאו בנטל על חשבון הגופים הממשלתיים-ציבוריים.
מנשה סמירה: אני לא מבקש שהם ישלמו במקומם - -
לאה ורון: מר סמירה, אולי אתה מוכן להתחיל מחדש ולהבהיר על מה אתה מדבר?
לאה ורון: סליחה, פשוט היינו עסוקים במשהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: ובעיקר לסיים תוך דקה.
מנשה סמירה: בתור מורה לשעבר אני אומר לך שתמיד זה באחריות המסביר ולא באחריות השומע, אז לא הסברתי טוב.
אתי בנדלר: היינו עסוקים בתיאומים של דברים אחרים, אני מתנצלת.
מנשה סמירה: השתכנעתי.
מנשה סמירה: גופי השידור שעולים על "עידן פלוס" צריכים לשלם דמי הפצת שידורים – לא משנה אם זה רדיו או טלוויזיה – כל אחד בהתאם לחלקו היחסי שנתח שהוא מקבל מרוחב הפס.
מנשה סמירה: הרדיו משלם סכום הרבה יותר מצומצם כי יהיו כ-30-20 תחנות.
מנשה סמירה: בחוק נקבע שצריכים לתת ערבויות, ביטחונות, כדי להבטיח שהתשלום ישולם במועדו.
מנשה סמירה: הגופים הפרטיים נותנים ערבויות – זה ברור.
מנשה סמירה: לגבי ערוץ הכנסת היה דיון נפרד והוחלט שהכנסת, בגלל מעמדה המיוחד, לא תיתן ביטחונות.
מנשה סמירה: לגבי 4-3 גופים חדשים שעולים, כנראה, אם החוק יעבור: גלי צה"ל, טלוויזיה חינוכית, פיקוד העורף – יש עוד משהו שאני לא זוכר – אני חושב שראוי שיהיה סוג של ביטחון.
מנשה סמירה: אם לא ערבויות אז לפחות, לגופים מתוקצבים על-ידי הממשלה, משרד האוצר או מי שרשאי יכריע ויטפל בכך שישלמו.
אביגדור דנן: אני מהטלוויזיה החינוכית.
אביגדור דנן: האמירה שהמדינה לא נותנת ערבויות למדינה היא נכונה, קל וחומר כשמדובר במשרד ממשלתי.
אביגדור דנן: משרד האוצר מנהל את הכסף של הטלוויזיה החינוכית.
אביגדור דנן: מעולם הטלוויזיה החינוכית לא נתנה ערבויות לאוצר וממילא ברגע שהאוצר מחליט לממש את החובה של הטלוויזיה החינוכית – הוא עושה את זה בלחיצת כפתור במחשביו.
אביגדור דנן: אנחנו מתנגדים באופן נחרץ לבקשת מר מנשה סמירה, שלא מתואמת איתנו.
מנשה סמירה: הרשות השנייה היא תאגיד סטטוטורי, על פי חוק, ואינה חלק מהממשלה, לכן זה לא אותו דבר.
מנשה סמירה: זה לא בינך לבין רשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: איפה נציגת האוצר?
לאה ורון: תעברי מקום בבקשה, כדי שנשמע אותך.
יעל מבורך: אם הבנתי נכון, מר סמירה מבקש שמשרד האוצר ייתן ערבות שפיקוד העורף יעמוד בהתחייבות שלו, זאת אומרת שמשרד הביטחון יעמוד בהתחייבויות הכספיות שלו.
יעל מבורך: אם כבר, אני חושבת שהדברים אמורים להיות הפוכים, אבל בוודאי שאם יש גוף ממשלתי שיש לו התחייבות – הוא יעמוד בה.
יעל מבורך: אם לא יעמוד בה אז הוא ייתן ערבות.
יעל מבורך: משרד האוצר לא ייכנס לחשבונו של פיקוד העורף ולטלוויזיה החינוכית.
כרמל שאמה-הכהן: תודה למשרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לסעיפים?
כרמל שאמה-הכהן: לא הקריאו את הסעיפים?
אתי בנדלר: לא הקריאו אותם.
אתי בנדלר: נציגת משרד התקשורת תקריא.
טל רוזנפלד: מוצע כי בסעיף 7(א) להצעת החוק, אחרי פסקה (3) יבוא: ""(4) פיקוד העורף בצבא ההגנה לישראל, לשם שידורי הודעות חירום בלבד בעניין מהעניינים המנויים בפסקאות (1) עד (8) בסעיף 9 (ד) לחוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), תשס"ה-2005, דרך קבע או באופן ארעי – במסגרת ארבעה ערוצי רדיו, לכל היותר.
טל רוזנפלד: "" תיקון נוסף הוא בסעיף 19 (1)(א)(4) להצעת החוק, בפסקה (7) המובאת בו אחרי פסקת משנה (ג) להוסיף: ""(ד) פיקוד העורף בצבא ההגנה לישראל, לשם שידורי הודעות חירום בלבד בעניין מהעניינים המנויים בפסקאות (1) עד (8) בסעיף 9 (ד) לחוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), תשס"ה-2005, דרך קבע או באופן ארעי.
טל רוזנפלד: ";" בסעיף 19 (2)(ה) להצעת החוק, בסעיף קטן (ב1)(1) שמובא בו, אחרי פסקה (ג) להוסיף: ""(ד) פיקוד העורף בצבא ההגנה לישראל – במסגרת ארבעה ערוצי רדיו, לכל היותר.
טל רוזנפלד: "" בנוסף, לעניין הפטור מערבויות, נדרש לתקן סעיפים שדנו כבר בהם: סעיף 11 להצעת החוק ותיקון סעיף 52 (א)(1) לחוק העיקרי, שם להוסיף שבנוסף לפטור שניתן לכנסת, לטלוויזיה החינוכית ולגלי צה"ל גם פטור לפיקוד העורף.
אתי בנדלר: על אילו סעיפים את מדברת?
טל רוזנפלד: בעמוד 1,375 להצעת החוק.
טל רוזנפלד: סעיף 11.
טל רוזנפלד: סעיף ערבויות ובטוחות.
טל רוזנפלד: ובעמוד 1,391 להצעת החוק, בתיקון סעיף 52 (א)(1) בפסקה (4): הראות רשאית לדרוש מהגיפים, צריך להוסיף שם גם את פיקוד העורף.
מעיין כהן: כאן יש לנו שתי הערות לנוסח: האחת היא שאין בחקיקה התייחסות לפיקוד העורף.
מעיין כהן: פיקוד העורף ממלא את תפקידיו של שירות ההתגוננות האזרחית שהוקם בשנת 51' ופועל מכוח חוק הג"א.
מעיין כהן: בכל שלושת התיקונים צריך להפנות: במקום "פיקוד העורף בצבא ההגנה לישראל" ל"שירות ההתגוננות האזרחית" שעדיין מלווה אותנו.
מעיין כהן: ברכיב ההודעות, אילו הודעות ניתן לשדר, הסעיף המוצע מפנה רק לעניינים המנויים בפסקאות (1) עד (8) לסעיף 9 (ד) לחוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים).
מעיין כהן: בתיבות האלה אין הפנייה להתקפה שקורית בשגרה: אם למשל, אני לוקח את הדוגמה של הירי על אשדוד שהיה בשסוף השבוע האחרון, הוא לא נכלל במסגרת אותם האירועים.
מעיין כהן: זה סוג האירועים שאנחנו כן רוצים שישודרו במסגרת אותו גל שקט.
מעיין כהן: לכן, ההצעה כאן, להוסיף אחרי 2005: "או בדבר התרחשותה של התקפה, כהגדרתה בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951" גם בתיקון השני.
מעיין כהן: בתיקון השלישי אמרתי להחליף את "פיקוד העורף" ב"שירות ההתגוננות האזרחית".
לאה ורון: אנחנו נבקש שתעביר את זה גם בכתב.
מעיין כהן: העברתי את זה בכתב.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לנוסח?
אתי בנדלר: יש למישהו התנגדות לתוספת הזאת?
אתי בנדלר: משרד התקשורת?
נגה רובינשטיין: אנחנו מקבלים את זה.
לאה ורון: חבר הכנסת כבל מצביע במקום חבר הכנסת פרץ.
כרמל שאמה-הכהן: אחד נמנע, שלושה בעד.
כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור הסעיפים – רוב
כרמל שאמה-הכהן: נמנעים - מיעוט
כרמל שאמה-הכהן: ההצעות אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הבא הוא פיצול הסעיף של הטלוויזיה החינוכית.
אתי בנדלר: הטלוויזיה החינוכית או בשמה - -
כרמל שאמה-הכהן: הטלוויזיה הלימודית.
אתי בנדלר: - - בשמה בחוק: "הטלוויזיה הלימודית", מוזכרת במספר סעיפים בהצעת החוק, שחלקם אושרו וחלקם טרם הוצבעו.
אתי בנדלר: אני אקרא את כל הסעיפים עליהם מדובר.
אתי בנדלר: אני חושבת שצריכים הבהרה במה בדיוק רוצים לטפל.
אתי בנדלר: הסעיפים שבהם מוזכר: קודם כל סעיף 6 (א)(6).
אתי בנדלר: סעיף 6 מדבר על הפצת שידורי טלוויזיה באמצעות תחנות שידור ספרתיות.
אתי בנדלר: סעיף קטן (א) אומר: "(א) הגורם המפעיל יפיץ באמצעות תחנות השידור הספרתיות את שידורי הטלוויזיה של הגופים המפורטים בפסקאות שלהלן, במסגרת ערוצי טלוויזיה כמפורט באותן פסקאות:" וכאן אנחנו מגיעים לפסקה (6): "הטלוויזיה הלימודית, אם ביקשה זאת –במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה, ובלבד ששר החינוך מסר לשר, במועד הגשת הבקשה כאמור ובכל שנה לאחר מכן, הודעה שלפיה נוכח כי 51% לפחות משידורי הטלוויזיה הלימודית, או שיעור גבוה יותר שקבע שר החינוך לפי סעיף 14, הם בנושאים לימודיים או חינוכיים המכוונים לילדים או לנוער בהתאם לתקנות שקבע לפי הסעיף האמור;" ובכן, הסעיף הזה כולל שני מרכיבים: א – את עצם הפצת שידורי הטלוויזיה הלימודית במסגרת השידורים באמצעות תחנות השידור הספרתיות.
אתי בנדלר: הדבר השני הוא התנאי שאומר שניתן יהיה להפיץ את השידורים האלה רק אם שר החינוך יפעל בהתאם להוראות שאני קראתי.
אתי בנדלר: השאלה היא, אדוני, מה הוועדה מבקש לפצל?
אתי בנדלר: האם היא מבקשת לפצל את כל ההוראות הנוגעות לטלוויזיה לימודית או רק את החלק המתנה את הפצת שידורי הטלוויזיה הלימודית בהודעת השר?
כרמל שאמה-הכהן: לפחות את החלק של ההגדרה של האחוזים.
אתי בנדלר: אי אפשר לפצל רק את החלק של האחוזים כי אין שום משמעות – ובלבד שהשר – אני צריכה לפצל את כל מה שכתוב "ובלבד שהשר", אם כך, החל מהמילים :
אתי בנדלר: "ובלבד ששר החינוך מסר לשר" זאת אומרת לשר התקשורת, "במועד הגשת הבקשה" וגו'.
אמיר ונג: זאת אומרת שלא יהיו מגבלות?
אתי בנדלר: כל הודעת השר.
אמיר ונג: לא יהיו מגבלות בכלל?
אתי בנדלר: בשלב הראשון – בנוסח שיונח לקריאה שנייה ושלישית – לא תהיינה מגבלות.
כרמל שאמה-הכהן: מתי צריכה להתקבל ההחלטה הסופית?
כרמל שאמה-הכהן: מתי השר מגיש את הבקשה ומתי ניתנת לו תשובה?
כרמל שאמה-הכהן: מחר?
כרמל שאמה-הכהן: מה לא יודעים?
כרמל שאמה-הכהן: אין איזה צפי?
לאה ורון: אולי מר דנן יודע?
אביגדור דנן: בהסדר הביניים שנקבע, הייתה התייחסות למועד הודעתו של הערוץ הערבי על כך שהוא לא מתכוון להיכלל במערך ה-DTT.
אביגדור דנן: משם נספרו מספר חודשים – אולי ממשרד התקשורת יגידו במדויק יותר – נדמה לי שיצאה הודעה שהערוץ הערבי לא מתכוון לעלות ל-DTT בקרוב, אז נדמה לי שתוך כמה חודשים - -
נגה רובינשטיין: אנחנו לא יודעים על הודעה כזאת ביחס לערוץ הערבי.
אביגדור דנן: יש הודעה שהוא רוצה לעלות ל-DTT?
נגה רובינשטיין: הוא קיבל את הרישיון לפני פחות מחמישה חודשים.
אביגדור דנן: נכון.
אביגדור דנן: זה בדיוק מה שכתוב בהצעת החוק.
נגה רובינשטיין: אבל עוד לא חלפו חמישה חודשים.
נגה רובינשטיין: החוק עוד לא נכנס לתוקף, זה גם עניין.
נגה רובינשטיין: אבל ממילא לא חלפו חמשת החודשים האלה, אז זה לא משנה.
אביגדור דנן: בסדר, אבל הם שאלו מתי.
נגה רובינשטיין: נכון, אבל המועד עוד לא הגיע ולכן זה עוד לא רלוונטי.
נגה רובינשטיין: הוא עוד לא אמור היה להודיע את ההודעה.
מנשה סמירה: אפשר לשאול את מועצת הכבלים כי מנכ"ל הערוץ הערבי אמר באילת שהוא לא מתכוון לעלות על "עידן פלוס", כך הודיע המנכ"ל.
ניצן חן: אדוני היושב-ראש, מספיק שאתמול חטף לי מר סמירה שלושה ערוצים, הוא לא יחטוף היום עוד ערוצים.
ניצן חן: נוסחת הרישיון מאפשרת חמישה חודשים מיום קבלת הרישיון: הערוץ הערבי קיבל את הרישיון, אם אני לא טועה, באוקטובר - -
נגה רובינשטיין: שישה חודשים.
ניצן חן: - - שישה חודשים.
ניצן חן: לפיכך עדיין הוא בתוך מתחם הזמן שמאפשר לו להתלבט ולשקול - -
מנשה סמירה: האם הוא עדיין לא הודיע לך?
מנשה סמירה: האם הוא שלח מכתב והודיע שהוא לא עולה?
ניצן חן: אני לא מופיע בשימוע בפניך, מר סמירה.
מנשה סמירה: אתה צריך למסור אינפורמציה לוועדה.
ניצן חן: מה שכתוב זה שלערוץ הערבי נשמרת האופציה בחוק - -
מנשה סמירה: אני שואל האם הוא הודיע?
ניצן חן: אני לא רוצה לענות למה שאתה שואל.
ניצן חן: אתה אימפריאליסט, אנחנו יודעים.
ניצן חן: לא תגנוב עוד ערוץ, זה הכול.
מנשה סמירה: אדוני היושב-ראש – מר חן, תבדוק את עצמך.
כרמל שאמה-הכהן: מר סמירה, תן לו לסיים את דבריו.
מנשה סמירה: אבל אני חושב שאתה חייב לקבל את האינפורמציה.
רוברט אילטוב: מר סמירה בשיא מאתמול.
ניצן חן: במקומך, הייתי חושב פעמיים אחרי הכישלון של הרשות השנייה, לפני שאתה מנסה להשתלט על עוד ערוץ בכבלים ובלוויין.
ניצן חן: אני אומר מה שכתוב ברישיון - -
איתן כבל: חברה, אנחנו נחשיך אתכם.
ניצן חן: תיהנו מההצגה.
ניצן חן: הערוץ הערבי קיבל רישיון ממועצת הכבלים והלוויין ונשמרה לו האופציה לעלות על "עידן פלוס".
ניצן חן: לפיכך אני מציע לא לגעת בזה.
ניצן חן: אני חושב, שברגע שיעלה הערוץ הערבי בתחילת השנה לכבלים וללווין, תשמר לו האופציה – והוא יודע בדיוק מה העלויות שנגרמות בגין כך – והוא יוכל להחליט אבל עדיין הוא לא החליט.
ניצן חן: לכן אני מציע לא לגעת.
אביגדור דנן: אני אומר פברואר.
אביגדור דנן: אם אמרת שבאוקטובר הוא קיבל רישיון, וחמישה חודשים - -
ניצן חן: שישה חודשים משאירים לו להתלבט – ההתלבטות טרם הסתיימה.
כרמל שאמה-הכהן: כתוב פה: "הטלוויזיה הלימודית, אם ביקשה זאת – במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה, ובלבד ששר החינוך מסר לשר, במועד הגשת הבקשה כאמור ובכל שנה".
אביגדור דנן: כן, זה לא הסדר ביניים.