GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנה טירי: פעם אחת, אבל הוא יאפשר.
חנה טירי: טכנולוגית הוא צריך לאפשר לצרכן בכל רגע.
חנה טירי: אני חושבת שזה מתאים לנוסח.
קריאה: יאפשר – זה בסדר.
איתי עצמון: אני רוצה לשאול לעניין הזה.
איתי עצמון: כתבתם כאן: "יודיע העוסק לצרכן את מקומו בתור".
איתי עצמון: השאלה היא, האם בעת שהוא מודיע לצרכן על מקומו בתור, האם באותה נקודה הוא גם צריך להודיע לו שיש לו אפשרות לעבור בכל רגע לשירות השארת הודעה?
איתי עצמון: זה לא כתוב כרגע.
איתי עצמון: זאת השאלה שלי.
חנה טירי: אפשר לנסח את זה בצורה ברורה יותר.
איתי עצמון: לא, אני צריך להבין את המהות.
לאה ורון: השאלה היא האם מדובר בכך שהוא מודיע לצרכן, או האם מדובר באפשרות הטכנית שמאפשרת לצרכן לעבור.
איתי עצמון: או גם וגם.
חנה טירי: זה גם וגם.
חנה טירי: אם אני מודיעה אז צריכה להיות גם אפשרות טכנית.
לאה ורון: זה לא ברור מהנוסח.
איתי עצמון: זה מה ששאלתי.
איתי עצמון: אמרתי: באותה נקודת זמן שהוא מודיע לצרכן על מקומו בתור, הוא גם יגיד לו: יש לך אפשרות בכל עת על-ידי הקשת כוכבית.
רוברט טיבייב: זה בדיוק מה שהם מבקשים, הם מבקשים הגדרה ברורה.
איתי עצמון: אני אומר בנוסף ל-יאפשר, הוא צריך להודיע גם לצרכן על האפשרות הזאת.
חנה טירי: אפשר.
איתי עצמון: כתבתם: בתוך שלוש שעות.
איתי עצמון: אני חושב שיותר נכון להגיד: לא יאוחר משלוש שעות כדי שהשלוש שעות לא יהפכו להיות הסטנדרט.
איתי עצמון: הרבה פעמים כאשר כותבים מועדים בחקיקה זה כבר הופך להיות הסטנדרט של שלוש שעות.
איתי עצמון: ואם אפשר לחזור לפני?
חנה טירי: כתבנו: בתוך.
חנה טירי: אבל, אם הייעוץ המשפטי חושב ש- - -
איתי עצמון: לא יאוחר.
איתן כבל: זה סטנדרט מכיוון לא יאוחר.
איתי עצמון: אז עדיף להגיד.
רוברט טיבייב: לא יאוחר.
איתי עצמון: מה ההחלטה לגבי השאלה הראשונה ששאלתי?
איתן כבל: תוסיפי, אין בעיה - להבהיר.
חנה טירי: נוסיף: יודיע העוסק לצרכן מיקומו בתור והזמן המשוער, וכן יודיע לו שיש לו אפשרות לעבור בכל רגע לשירות השארת הודעה.
איתי עצמון: ויאפשר, והסיפא תישאר.
איתי עצמון: וכן, יאפשר.
איתי עצמון: כלומר, הוא גם יודיע לו והוא גם יאפשר.
חנה טירי: אם הוא מודיע לו אז אני חושבת שלא צריך להגיד: וכן יאפשר.
רוברט טיבייב: זכות הדיבור לעו"ד וגיף אליאב, בבקשה.
וגיף אליאב: בדיון הקודם התייחסנו לזה שהמענה אמור להיות מענה ענייני.
וגיף אליאב: אנחנו משתמשים פה במונח השארת הודעה.
וגיף אליאב: הודעה ניתן להשאיר גם לנציג, אותו מיירט שדיברנו קודם.
איתי עצמון: זה תקנה 2.
וגיף אליאב: לא.
וגיף אליאב: לדעתי, היא לא מספיק מתייחסת.
איתי עצמון: כשנגיע אליה אז תעיר.
איתי עצמון: כרגע עוד לא הגענו.
וגיף אליאב: השאלה היא האם להגדיר כבר פה מה זה השארת הודעה?
וגיף אליאב: כי הכוונה היא שמישהו משאיר הודעה.
וגיף אליאב: מה עם אותם מקרים שבהם נציג עונה והוא אומר: תשאיר את הפרטים, אנחנו נחזור.
וגיף אליאב: הרי זה לא מענה ענייני.
וגיף אליאב: אנחנו דיברנו על זה בדיון הקודם.
איתן כבל: תיכף תראה את זה בהמשך.
איתן כבל: בסוף זה יהיה סעיף אחד אם נעמיס עליו הכול.
וגיף אליאב: פשוט צריך להגדיר מה זה השארת הודעה, כולל לנציג.
רוברט טיבייב: אם לא נגדיר את זה שם, אתה תחזור לזה.
רוברט טיבייב: בבקשה עוד הערות.
רוברט טיבייב: בבקשה להקריא את הנוסח המתוקן.
איתי עצמון: באופן עקרוני.
חנה טירי: אז קודם כל אמרנו: בחר הצרכן לעבור לשירות השארת הודעה, יחזור העוסק לצרכן במענה אנושי לא יאוחר משלוש שעות ממועד השארת הודעה.
חנה טירי: ובחר הצרכן להמתין למענה אנושי, יודיע העוסק לצרכן את מקומו בתור והזמן המשוער להמתנה.
חנה טירי: וכן, יודיע לו על האפשרות לעבור בכל רגע לשירות השארת הודעה, והעוסק יחזור אליו לא יאוחר משלוש שעות ממועד השארת ההודעה.
רוברט טיבייב: מצביעים.
רוברט טיבייב: בעד - פה אחד התקנה אושרה פה אחד.
רוברט טיבייב: אושר פה אחד.
חנה טירי: "(ג) השאיר הצרכן לעוסק הודעה שעתיים לפני תום יום העבודה, רשאי העוסק לחזור לצרכן ביום המחרת, עד תום שלוש שעות ממועד תחילת יום העבודה; השאיר הצרכן לעוסק הודעה שעתיים לפני מועד כניסת שבת או חג, רשאי העוסק לחזור לצרכן ביום ראשון או ביום הראשון שלאחר החג, עד תום שלוש שעות ממועד תחילת יום העבודה.
ראויה חנדקלו: כניסת שבת או חג - יש תאגידים שהם תאגידים של בני מיעוטים שכן עובדים בשבת, ולא עובדים בימי שישי, ולא עובדים יום ראשון.
ראויה חנדקלו: החגים שלהם לא עובדים לפי החגים העבריים.
איתי עצמון: יש לי הצעה לעניין ההערה שלך.
איתי עצמון: אני חושב שההפניה הנכונה היא להגדרת ימי מנוחה בפקודת סדרי השלטון והמשפט, ואז זה באמת כולל רק חג שהוא באמת יום מנוחה - לא כל חג הוא יום מנוחה - וגם כולל חגים של בני עדות אחרות.
ברוריה מנדלסון: הערה ניסוחית, והערנו גם, שצריך לכתוב: פחות משעתיים.
ברוריה מנדלסון: זה לא הודעה שעתיים לפני, אלא פחות משעתיים.
ברוריה מנדלסון: פחות משעתיים לפני תום יום- - -, וגם בשורה השלישית פחות משעתיים, כי הכוונה היא משעתיים ומטה.
רוברט טיבייב: אוקיי, קיבלנו.
הדר זיו: הדר זיו, יועצת משפטית פזגז.
הדר זיו: נוסח הסעיף יוצא מנקודת הנחה שיום עבודה זה גם כולל יום שישי.
הדר זיו: היא לא מתייחסת לנושא של ימי מנוחה, אלא ימי עבודה.
הדר זיו: יש עוסקים - למשל, פזגז - שהמוקד לא פתוח ביום שישי.
הדר זיו: אני כמובן לא מדברת על מוקד חירום שאצלנו פתוח 24 שעות ביממה, 365 יום, כולל כיפור.
חנה טירי: האם מוקד לתקלות לא פתוח ביום שישי גם?
חנה טירי: ומה אם יש לי תקלה ביום שישי?
הדר זיו: אני אומרת שוב, מוקד לתקלות חירום פתוח אצלנו 24 שעות ביממה.
איתן כבל: היא מתכוונת לכך שאם אתה רוצה לשאול על חשבון הגז, ודברים מהסוג הזה.
הדר זיו: זה שירות של ליקויים שאינם ליקויי חירום.
הדר זיו: בפזגז אין מוקד כזה ביום שישי.
הדר זיו: לכן, אנחנו היינו מציעים לשנות את המילים "ביום המחרת" ליום העסקים העוקב של העוסק, וכך זה יוכל להתאים לכל עוסק.
רוברט טיבייב: תפסת אותנו.
הדר זיו: אתם תאלצו אותנו לפתוח את המוקד גם ביום שישי - -
איתן כבל: קודם כל, לקבל שירות זה לא רע.
הדר זיו: - - כשאנחנו נותנים כבר היום את שירות החירום זמין כל הזמן.
איתן כבל: אנחנו ממש מודים לחברה.
איתן כבל: מקסימום אני בחוץ על הגזייה.
הדר זיו: העניין הוא שאין לנו מוקד אחד.
רוברט טיבייב: שוב, איך את מציעה שנשנה את זה?
הדר זיו: אנחנו מציעים שיירשם במקום: ביום המחרת, ביום העסקים העוקב של העוסק.
רוברט טיבייב: התייחסות של משרד התמ"ת, בבקשה.
חנה טירי: אין לנו התנגדות.
רוברט טיבייב: אין לנו התנגדות.
הדר זיו: זה רק צריך להיות בהתאמה גם בהמשך כי רשום כאן, למשל: "השאיר הצרכן לעוסק הודעה שעתיים לפני מועד כניסת שבת".
הדר זיו: אז זה כבר לא יהיה שעתיים.
איתי עצמון: זה יהיה יום מנוחה.
חנה טירי: יהיה ימי מנוחה.
רוברט טיבייב: קיבלנו, קיבלנו.
רוברט טיבייב: כל הכבוד לפזגז.
רוברט טיבייב: עוד הערות, בבקשה.
הדר זיו: סליחה, זה עדיין לא פותר לי את הבעיה כי זה באמת לא יום מנוחה.
איתי עצמון: אבל, יש חברות שכן מפעילות מוקד בימי שישי.
ברוריה מנדלסון: אם רוצים להחריג אותם, צריך להחריג אותם.
איתי עצמון: אני לא מבין, להחריג על-פי איזה קריטריון?
ברוריה מנדלסון: הם ביום שישי לא עובדים, זה מה שהיא הסבירה.
ברוריה מנדלסון: היא רוצה שמי שהזמין שעתיים ביום חמישי כבר, יחזרו אליו רק ביום ראשון.
חנה טירי: אבל, היא הציעה יום העסקים הבא.
חנה טירי: זה יכול לתת פתרון.
איתן כבל: נכון, יום העסקים הבא.
איתי עצמון: אבל, אם יום שישי הוא כן יום עסקים מבחינת חברות מסוימות?
חנה טירי: לא, אבל היא אומרת יום העסקים העוקב של העוסק.
איתי עצמון: יום העבודה הנהוג באותה חברה?
איתן כבל: זאת הכוונה.
הדר זיו: אם זה שעתיים בתום יום העבודה של יום חמישי אז אנחנו נחזור אליו ביום ראשון בבוקר.
הדר זיו: לפי הנוסח הקיים היום בהמשך זה אומר שאני צריכה לחזור אליו בתום יום המנוחה.
הדר זיו: המנוחה זה לפי העניין.
הדר זיו: אבל, - - -
הילה דוידוביץ: - - -להוסיף יום העסקים האחרון באותו שבוע, או משהו כזה.
ברוריה מנדלסון: הבעיה שלה היא שזה פחות משעתיים לפני מועד כניסת השבת.
ברוריה מנדלסון: שעתיים לפני סוף יום העבודה ביום חמישי, היא חוזרת רק ביום ראשון.
חנה טירי: במקום לדבר על ימי מנוחה אפשר לדבר באופן כללי על ימי עסקים, או יום העבודה, או יום העסקים.
הדר זיו: יום העסקים של העוסק.
איתי עצמון: אני לא מכיר הגדרה.
איתי עצמון: האם יש הגדרות ליום עסקים?
איתי עצמון: מה זה יום עסקים?
הדר זיו: יש הגדרה ליום עבודה, לכן ביקשתי שזה יהיה של העוסק.
חנה טירי: אולי יום עבודה.
איתי עצמון: אני לא כל-כך בטוח שזה ברור.
תמר פינקוס: יש הגדרה של ימי עבודה, יש הגדרה של ימי מנוחה.
חנה טירי: אז לכאורה אפשר לקצץ את תקנת המשנה הזאת בחצי.
חנה טירי: זאת אומרת, לא צריך לדבר על ימי מנוחה, ו - - -
לאה ורון: אני חושבת שלמשרד התמ"ת תהיה אפשרות לקצץ ולהכין נוסח, כי השעה היא 13:20 ובעוד עשר דקות מתחיל דיון, ולא הגענו לצו, ולא הגענו ל - - - אני מציעה לאדוני לפנות למשרד ולבקש שיעבירו נוסח מתוקן.
רוברט טיבייב: אז הבקשה היא למשרד התמ"ת להכין את הנוסח.
איתי עצמון: וגם בנושא תקנת שמירת הוראות.
איתי עצמון: הבנתי שלמשרד המשפטים יש איזושהי הערה.
לאה ורון: זה גם יאפשר למשרד המשפטים לעסוק בעניין המיטבי.
איתן כבל: השאלה היא, האם בהמשך יש למישהו עוד משהו שהוא בבחינת היום הרת עולם.
ניר וילנר: לא פתרנו את העניין המהותי.
ניר וילנר: יש לנו חוק ראשי שמסמיך לקבוע אמות מידה, וזה לא פותר את העניין המהותי.
איתן כבל: בסדר, הבנו.
איתן כבל: אנחנו נהפוך את התקנות לפי החבר'ה שלך.
איתן כבל: זה בדיוק אותה הבעיה כמו חברת חשמל ובדיוק כמו כל אחד אחר.
ניר וילנר: לא אותה בעיה.
איתן כבל: בסדר, אני מבין את העניין הזה.
עופר ויסוקר: לגבי סעיף (ג) – הסטנדרט שנקבע, והוא מקובל על כולם, הוא החזרה תוך שלוש שעות.
עופר ויסוקר: דווקא לקראת סוף יום העבודה הסטנדרט הזה מוצע לשעתיים.
עופר ויסוקר: זה ייצור כל פעם לחץ דווקא לקראת סוף יום העבודה.
עופר ויסוקר: הבקשה היא שאותו סטנדרט שחל כל הזמן, לחזור כל שלוש שעות, יחול גם בסעיף (ג) – שאם הפנייה היא עד שלוש שעות לקראת סוף יום העבודה, צריך לחזור אליהם באותו יום.
עופר ויסוקר: ואם לא – תינתן האפשרות לחזור למחרת, כי אחרת כל מה שבין שלוש לשעתיים מצטבר ויוצר את הלחץ לקראת סוף היום.
עופר ויסוקר: ןאז זה אחיד לאורך כל התקנות.
קריאה: כן, זה נראה כמו טעות סופר.
איתן כבל: אני לא חושב שזו טעות סופר.
איתן כבל: זה לא טעות.
איתן כבל: אני לא אמרתי שאנחנו מתנגדים למה שאתם אומרים, אני רק אומר שזה לא טעות סופר.
איתן כבל: הנחת העבודה היא שבסוף היום אנשים אומרים: אני אספיק.
איתן כבל: יש לי תקלה, אני אתקשר.
איתן כבל: אבל, זה לא - - -.
איתן כבל: זאת אומרת, אתם מייצרים כל הזמן סיטואציות או מצבים כאלה שהם לא - - -.
איתן כבל: בסדר, נחשוב על זה.
רוברט טיבייב: אנחנו לא מצביעים על סעיף (ג).
רוברט טיבייב: משרד התמ"ת צריך להכין נוסח מתוקן.
כרמל שאמה-הכהן: אחר צהרים טובים.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2012), התשע"ב-2011.
כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות.
יוסי ישי: תודה ליושב ראש הוועדה על קיום הישיבה.
יוסי ישי: חשוב מאוד לסיים את הדיון ואת אישור התקנות לפני סוף השנה.
יוסי ישי: מדובר בתקנות שמסדירות את מכסות הייצור לענף ההטלה לשנת 2012.
יוסי ישי: ענף ההטלה מרוכז בידי כ-3,000 משקים, רובם משפחתיים, כאשר מעל ל-65 אחוזים מהם ביישובי הצפון והנושא הזה מהווה עוגן פרנסה מרכזי.
יוסי ישי: הענף הוא אחד משני ענפים שמאורגנים במכסות במחיר מטרה.
יוסי ישי: התקנות נועדו לקבוע את המכסה הכוללת, כ-1.9 מיליארד ביצים.
יוסי ישי: המכסות האישיות למגדלים הקיימים מבוססות על מכסתם בשנת 2011.
יוסי ישי: מדובר בתקנות גם על הקצאת מכסות נוספות למגדלים חדשים בסדר גודל של כ-16 מיליון ביצים ועוד מכסה של כמאה אלף ביצים למוסד שיקומי, לאנשים עם מוגבלויות.
יוסי ישי: בנוסף בתקנות, כדי לסייע בידי המגדלים לעמוד בדרישות של רישיון עסק והתאמת הממשק לדרישות הסביבה, בריאות הציבור, צער בעלי חיים וכל מה שקשור בזה, ניתנות כאן תוספות למי שיתאים את הלולים שלהם או שהוא בדרך להתאמת הלולים לדרישות האלה.
יוסי ישי: זה ניתן בדרך של תוספות שונות ובהן תוספת של מאה אלף ביצים למי שמעביר את הלול שלו ומתאים אותו לדרישות.
יוסי ישי: בנוסף יש כאן תוספת מכסה של 25 אלף ביצים למי שנותן קרקע שיש לו בה זכויות לטובת הכלל לצורך הגדרת אתר לקיום לול במתכונת החדשה.
יוסי ישי: בסופו של דבר יש איזושהי תוספת פלט שבאה להגדיל את מכסות הייצור בהתאם לתוספת לכל המגדלים בשל הגידול בביקוש לעומת ההיצע הנוכחי.
יוסי ישי: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, הדברים נועדו להסדיר את המכסות לשנת 2012.
יוסי ישי: חשוב מאוד שהוועדה תאשר אותם לפני סוף השנה כדי להמשיך את התכנון בענף שהוא חשוב מאוד להמשך קיומו לשנת 2012.
יעקב כהן: אדוני יושב ראש הוועדה.
יעקב כהן: אנחנו הגענו למצב שהרפורמה שהיא כל כך חיונית להמשך קיום ענף ההטלה אינה יכולה להתקיים בתנאים האלה משום שכאשר דיברו אתנו על הרפורמה, דיברו אתנו על שטח מחייה של מרובעים למטילה עם סיוע במענקי השקעות ברמה של חמישים אחוזים בצפון הארץ ועשרים אחוזים מענק במרכז הארץ.
יעקב כהן: היום שרת החקלאות הולכת להתקין תקנות בשטח מחייה של מרובע למטילה, דבר שיפגע מאוד מאוד בפרנסה שלנו.
יעקב כהן: הנחתי בפני כל החברים היושבים כאן תחשיב של התאחדות חקלאי ישראל, תחשיב כלכלי כאשר מי שעורכת את התחשיב הזה מקובלת בדרך כלל על משרד האוצר ועל משרד החקלאות והיא נחשבת לשם דבר בתחום החקלאות.
יעקב כהן: התחשיב הזה מראה בפשטות מאוד שאם נבנה לול של 6,000 מטילות לשני מגדלים שיש להם גם סובסידיה בערך של 32 אלף שקלים בשנה, היתרה לכל משפחה בשנים האלה תהיה 32 אלף שקלים לשנה.
יעקב כהן: זה דבר אבסורדי, למרות שחוק הגליל יש לו רק עוד שש שנים.
יעקב כהן: אם ניקח שלושה מגדלים במרכז הארץ שיעשו לול של 6,000 מטילות, הם יישארו עם 7,000 שקלים בשנה שזה אומר 600 שקלים בחודש.
יעקב כהן: מי ילך להשקיע מיליון שקלים בשביל הסכום הזה?
יעקב כהן: אנחנו ביקשנו משרת החקלאות וממנכ"ל משרד החקלאות לעצור ולעשות חושבים.
יעקב כהן: אנחנו לא יכולים להיכנס לתהליך הזה.
יעקב כהן: אני התומך הכי נלהב ברפורמה .
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה מדבר אתי על הרפורמה?
יעקב כהן: אני אסביר למה.
יעקב כהן: אנחנו הגענו לסיכום עם משרד החקלאות, עם שרת החקלאות, שמה שהמגדלים ימליצו בפניה, היא לא תתנגד.
יעקב כהן: גם ארגון מגדלי העופות וגם המועצה לענף הלול המליצו לה למשוך את כל הסעיפים הנוגעים לרפורמה עד שנשפר את התנאים.
יעקב כהן: אני מבקש שכל הסעיפים שנוגעים לרפורמה יוצאו משם.
יעקב כהן: ביקשנו מהם עוד שני דברים קטנים: לאפשר למי שמארח אצלו גידול משותף ורוצה לעבור לגידול משותף, שזה יתקיים ויש איזו כמות קטנה של מגדלים חדשים שקיבלו בעשר השנים מכסות שיש עליהן כל מיני מגבלות, ואלה שישה-שבעה מגדלים, להסיר אותן.
יעקב כהן: אני מבקש שבמסגרת הזאת משרד החקלאות יסכים שנוציא את כל מה שנוגע לרפורמה עד שנסכם תנאים יותר נורמאליים ואז נבוא ונאשר את הסעיפים האלה.
יעקב כהן: תודה אדוני היושב ראש.
לאה יוגב: שמי לאה יוגב ואני נציגת המגדלים בדירקטוריון מועצת הלול.
לאה יוגב: דירקטוריון מועצת הלול החליט ברוב קולות מוחץ על הוצאת כל סעיפי הרפורמה מהתקנות לשנת 2012.
לאה יוגב: מה שאנחנו רואים כאן זה שלמרות החלטת הדירקטוריון מוגשים כאן סעיפי הרפורמה כרוכים בתוך התקנות.
לאה יוגב: אני חושבת שמן הראוי לכבד החלטה של דירקטוריון שהתקבלה בצורה דמוקרטית על פי מינהל תקין ועל פי חוק מועצת הלול.
לאה יוגב: הסעיפים האלה, במידה שחלילה הם יוצאו לפועל, מחר בבוקר אנחנו נקום לבוקר חדש בו 3,000 משפחות יפרשו ממקור הפרנסה שלהן והשאר יסופר בתולדות מדינת ישראל ושמירה על גבולות מדינת ישראל.
יוסי אדוני: אני רוצה להוסיף עוד כמה דברים לחזק את דבריהם של יעקב ולאה.
יוסי אדוני: בכותרת של תקנות המועצה, בכללים לשנת 2012, כתוב לאחר התייעצות עם המועצה.
יוסי אדוני: אני יודע שלא חייבים לקבל את המלצות המועצה, אבל כאשר המועצה מבצעת התייעצות זה אומר כל נציגי המגדלים, בודקים את החומר, מכירים את השטח, מכירים את ההשלכות, עבדו על זה שבועות שלמים אם לא חודשים ובהליך דמוקרטי הדיון על כל התקנות עבר בקרן ביצים עם נציגי כל מגדלי ענף הלול ואחר כך הועבר לדיון במליאת מועצת הלול.
יוסי אדוני: מה שמועצת הלול החליטה, לאחר התייעצות, זה להמליץ למשרד החקלאות להוציא את כל הסעיפים שנוגעים לרפורמה ושנית, להוסיף לתקנות את תוספת ראשונה, תקנה 5(א)(1) ו-5(ב)(1).
יוסי אדוני: אלה תקנות שהיו בשנים האחרונות – 2009, 2010 ו-2011 – בדבר חיזוק יישובי הגדר על סמך שתי החלטות ממשלה שהתוקף של התקנה הזאת מסתיים ב-31 דצמבר 2011.
יוסי אדוני: ארבעת הישובים המדוברים, רוב האנשים לא מימשו את המכסות האלה ולא מסיבה שתלויה בהם אלא מסיבה בירוקראטית שקשורה לתב"אות או דברים כאלה ואחרים.
יוסי אדוני: מועצת הלול המליצה למשרד החקלאות, לאחר התייעצות, להכניס בכללים של 2012 את סעיף 5(א)(1) ו-5(ב)(1), כאשר מדובר בתוספת לאביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.
יוסי אדוני: זאת הבקשה שלנו וההמלצה שלנו למשרד החקלאות שלצערנו התוספת הזאת לא הוכנה כמו שהם לא גרעו את הסעיפים שנוגעים לרפורמה.
גלעד וקסלמן: אני מטעם שלמה סוויסה.
גלעד וקסלמן: רציתי להעלות נושא שעלה בפעם הקודמת ורק אזכיר אותו, הנושא של לולי גידול משותף.
גלעד וקסלמן: בפעם שעברה סוכם שיהיה צילום תמונת מצב כאשר נקבעה מכסה שאז עמדה על בערך 700-800 למגדלים שעובדים במסגרת גידול משותף והמצב הזה היה אמור להישמר ולראות מה קורה מכאן ולהבא.
גלעד וקסלמן: הבעיה העיקרית בה נתקלנו היא שאם לפי צילום תמונת מצב בשנת 2011 או 2010 בפעם הקודמת היו איקס לולים משותפים, ניצלו את התקופה הזאת כדי להוסיף לולים משותפים בניגוד למה שדובר כאן.
גלעד וקסלמן: כלומר, התוצאה היא שקבעו מאגר קבוע של מגדלים אבל מצד שני הגדילו את מספר הלולים המשותפים שאמרו שהרי לא ייתנו יותר לולי גידול משותף.
גלעד וקסלמן: זה יצר מצב בלתי אפשרי כי מצד אחד שמרו את הגג של כמות המגדלים שיכולים לעבוד ומצד שני אפשרו להוסיף לולים משותפים ולהגדיל את הקיבולת של הלולים המשותפים.
גלעד וקסלמן: הפנייה כאן היא לעצור את זה אחת ולתמיד.
גלעד וקסלמן: מי שניצל את המצב הזה, זה לא תקין וצריך לעצור את זה ולהקפיא את זה.
גלעד וקסלמן: אין לזה התייחסות ולפי דעתי זאת נקודה שאני מניח שמשרד החקלאות לא נתן את דעתו עליה כי אני לא יודע איך הוא אישר את ביצוע הדברים האלה, אבל זה דבר שלא היה צריך להיות מאושר.
גלעד וקסלמן: אז אנחנו הסכמנו למעשה לפשרה הזאת, כלומר, לשמור על המצב הקיים אבל לא הסכמנו שיתחילו להוסיף כל שנה עוד לולים בגידול משותף ואז בסוף יהיו יותר אנשים מתחרים, דבר שהוא לא הגיוני.
גלעד וקסלמן: או שפותחים את הכול, גם את מספר המגדלים ולזה מעולם לא התנגדנו.
יצחק וקנין: אני רוצה להבין מה אתה אומר.
יצחק וקנין: אתה אומר שאם היו לנו 700 אנשים שגידלו בלולים המשותפים, אנחנו היום במצב של מעל 700?
גלעד וקסלמן: לא.
יצחק וקנין: בתוך ה-700 יצאו חלק והלכו למגדל אחר?
גלעד וקסלמן: היו 700 בעשרה לולי גידול משותף.
גלעד וקסלמן: אם תיקח היום, יש כבר 13.
גלעד וקסלמן: ניצלו את המצב הזה למרות שאמרו שלא מתירים יותר הקמת לולים גידול משותף.
יצחק וקנין: מה זה 13?
גלעד וקסלמן: 13 לולים בגידול משותף.
יצחק וקנין: כמה היו לפני כן?
גלעד וקסלמן: נגיד עשרה.
גלעד וקסלמן: אני יכול לבדוק את הנתון המדויק.
יצחק וקנין: הם לקחו מתוך המאגר הקיים?
גלעד וקסלמן: נכון.
יצחק וקנין: אבל קבענו שאי אפשר.
גלעד וקסלמן: נכון, אבל נתנו בכל זאת להקים עוד לולי גידול משותף.
יצחק וקנין: יוסי, יש מצב כזה?
גלעד וקסלמן: אני יכול לתת דוגמאות.
יצחק וקנין: אני הרי חי יום-יום את המטריה הזאת.
יצחק וקנין: יוסי, האם יכול להיות מצב שמגדלים שגידלו למשל אצל סוויסה עברו לקובי טוויטו?
יצחק וקנין: אני בכוונה אומר את השמות של המגדלים המשותפים.
יצחק וקנין: יש מצב כזה?
יצחק וקנין: היה ניוד?
יצחק וקנין: אנחנו קבענו שיהיה מועדון סגור.
יוסי ישי: מולי, תענה בבקשה.
שמואל לויט: המועדון היה ונשאר אותו מועדון סגור.
שמואל לויט: יש רשימה של אנשים שב-31 בדצמבר 2010 היו בגידול משותף והם נשארו.
דוד אזולאי: לא התווספו אליהם עוד?
יצחק וקנין: זה ודאי.
יצחק וקנין: זה מחסום.
קריאה: עברו מלולים קיימים ללולים חדשים.
קריאה: אם אתה רוצה שמות, תקבל אותם.
שמואל לויט: לנו אין סמכויות בתחום תכנון ובנייה.
שמואל לויט: אותו מספר מגדלים שהיו בגידול משותף ב-31 בדצמבר 2010.
יצחק וקנין: אני רוצה לחדד את השאלה.
יצחק וקנין: אני פתאום החלטתי לבנות לול גדול במושב יערה ולקחתי אלי.
גלעד וקסלמן: נכון, והדבר הזה היה בניגוד למוסכם.
גלעד וקסלמן: זה כאילו מרוקן את כל הסיכום מתוכן.
גלעד וקסלמן: אם מישהו שיש לו לול הכפיל את הקיבולת שלו, בנה עוד לול, התוצאה היא ---
עמיר פרץ: אבל מאיפה הוא לקח את המכסה?
גלעד וקסלמן: זה לא משנה.
יצחק וקנין: מתוך המאגר הקיים.
גלעד וקסלמן: בפעם שעברה הגענו להסכם.
גלעד וקסלמן: יש איקס לולי גידול משותף שקיימים וממשיכים להתקיים.
כרמל שאמה-הכהן: כשנגיע לסעיף הספציפי, תעיר.
כרמל שאמה-הכהן: זה משהו נקודתי ואנחנו רוצים להתקדם בתקנות.
יוסי אדוני: אני רוצה לחדד את הדברים כי אמרתי אותם ממש בקצרה.
יוסי אדוני: אני נציג מגדלים ואני יכול לדבר בשם רוב נציגי מגדלי ההטלה וגם בשם ארגון מגדלי העופות.
יוסי אדוני: אנחנו בעד הרפורמה, אנחנו בעד התייעלות הענף ואנחנו גם דוחפים לזה אלא שאנחנו יודעים שבתנאים הקיימים אנחנו לא יכולים לעשות.
יוסי אדוני: אני רוצה לומר לגבי כל התחשיבים והבדיקות שעשינו.
כרמל שאמה-הכהן: נגענו בזה.
כרמל שאמה-הכהן: הבנו שהרפורמה לא כדאית.
יצחק וקנין: אני רוצה להעיר הערה ודווקא בעקבות מה שאמר גלעד וקסלמן.
יצחק וקנין: המציאות היא יותר חזקה מכל דבר.
יצחק וקנין: יכול להיות שאני יצחק וקנין היום בונה לול גדול, הולך ועושה הכול חוקית, פועל אצל רשויות התכנון ובונה לול.
יצחק וקנין: בעצם זאת רפורמה, זה חלק מהרפורמה.
יצחק וקנין: אני שואל במציאות הקיימת.
יצחק וקנין: אחד מהמושבים - אני חושב שזה מושב נטועה ואני בטוח שאני לא טועה - הוא בין הראשונים שהלך לכיוון הרפורמה ואפילו יכול להיות שהוא בתהליך ביצוע של הרפורמה.
יצחק וקנין: אני לא יודע בדיוק באיזה מצב אתם נמצאים.
יצחק וקנין: השאלה מה זה מפריע לך שהוא ילך לעשות את המהלך.
גלעד וקסלמן: לא מפריע.
יצחק וקנין: אני מדבר עם אדוני.
יצחק וקנין: אם עמוס רוצה לעשות את הרפורמה, מה זה איכפת לך?
יוסי אדוני: אני אגיד לך למה, כי אני דואג לפרנסה שלו.
יוסי אדוני: יש דברים שהם לא יודעים והם מובלים.
יצחק וקנין: אבל הרפורמה מתבצעת על ידי פלוני אלמוני ועוד אחד.
יוסי אדוני: אנחנו יודעים שבסוף החודש לא תהיה להם פרנסה.
יצחק וקנין: מה איכפת לך מה הוא עושה?
יוסי אדוני: אם הם ייכנסו לרפורמה במתכונת הנוכחית לפני שייתנו לנו את הדרישות שלנו, ויש לנו מספר דרישות שנמצאות על שולחן שרת החקלאות, אם לא ייתנו לנו את הדרישות האלה, החקלאים האלה של נטועה יישארו בלי פרנסה.
יצחק וקנין: אני מסכים אתך על העיקרון הכללי אבל השאלה אם אתה יכול למנוע.
יוסי אדוני: אם יתחייבו לי שסוף החודש יישארו להם 13 אגורות לביצה, אני הראשון שהולך לרפורמה.
יוסי אדוני: שיתחייבו לנו שיישארו להם 13 אגורות אבל הם לא יכולים להתחייב כי העלויות של הלול הזה הן בגובה של מיליונים.
יוסי אדוני: יישארו להם אלף שקלים בחודש.
יוסי אדוני: איזה משפחה תתפרנס מהסכום הזה?
יוסי אדוני: איך הם יתפרנסו?
יצחק וקנין: אני רק הערתי הערה כללית.
כרמל שאמה-הכהן: רחל שמחון.
רחל שמחון: חברי ועדת הכלכלה הנכבדים, שמי רחל שמחון ממושב נטועה, חברה בוועדת ביקורת באגודה.
רחל שמחון: במושב נטועה שישים משפחות, מרביתן בני שישים ומעלה.
רחל שמחון: כולם מתפרנסים מענף הלול מאז 1967.
רחל שמחון: באסיפה הכללית שהייתה התקבלה החלטה ברוב קולות לדחות את הרפורמה כי אף חקלאי לא יכול לעמוד בעלות ובתנאים של הרפורמה.
רחל שמחון: ועד הישוב הפעיל את הרפורמה בניגוד להחלטת האסיפה הכללית.
רחל שמחון: היום מונה חוקר ועדת הנהלה בעקבות אי סדר באגודה.
רחל שמחון: מאז התחלת הרפורמה הישוב נמצא בקרע חברתי.
רחל שמחון: אני רוצה לומר לכם כי בלי לולים אין לנו פרנסה ואנחנו לא יודעים מה יהיה אתנו.
רחל שמחון: תודה.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשאול שאלה לגבי אותם לולים משותפים שמדברים עליהם כאן במסגרת הרפורמה.
דוד אזולאי: מי אמור להקים את הלולים האלה?
דוד אזולאי: מי בונה אותם?
קריאה: רק מי שיש לו כסף.
דוד אזולאי: אני שואל את האנשים כאן.
דוד אזולאי: מי אמור לממן את הלולים האלה?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא הנושא.
כרמל שאמה-הכהן: אין רפורמה על סדר היום.
עמיר פרץ: אז מה על סדר היום?
כרמל שאמה-הכהן: התקנות.
דוד אזולאי: סליחה, אני לוקח את השאלה שלי.
כרמל שאמה-הכהן: מה שהיה בשנה שעברה, זה מה שיהיה אלא אם כן יש דברים מיוחדים שצריך לתקן.
דוד אזולאי: אדוני, אם הדיון הוא על התקנות, אני מחזיר את השאלה שלי.
אבשלום רביבו: שמי רביבו.
אבשלום רביבו: אני מטעם גליקסמן.
אבשלום רביבו: מה שהיה, הוא שיהיה וזה מה שמקומם כאן.
אבשלום רביבו: אני מזכיר לכבודם, אני מחזיק ביד את פרוטוקול הדיונים של הוועד הנכבדה הזאת מלפני שנה בדיוק.
אבשלום רביבו: שנה פחות יום, מה-27 בדצמבר 2010.
אבשלום רביבו: באותה דרך של העברת תקנות שלא אמור להיות להן שום קשר לרפורמה, מכניסים סעיפים שיש להם קשר ישיר לרפורמה.
אבשלום רביבו: אני מצטט את הדברים שנאמרו על ידי כבוד היושב ראש באותה ישיבה.
אבשלום רביבו: כבוד היושב ראש פנה למנכ"ל משרד החקלאות ואמר לו: אדוני המנכ"ל, אם תרצה להוביל רפורמה, תבוא בחודש הבא ואני אקצה לך זמן בלו"ז של הוועדה, אז נדון ברפורמה.
אבשלום רביבו: כבודו כמובן אמר את הדברים קודם לכן.
כרמל שאמה-הכהן: איזה סעיף בתקנות הקיימות מבטא רפורמה?
כרמל שאמה-הכהן: במה שאישרנו בשנה שעברה.
אבשלום רביבו: בסוף זה לא הוכנס, כי זאת הייתה ההחלטה.
אבשלום רביבו: מה שקרה אז, קורה שוב היום.
אבשלום רביבו: עוד פעם בדקה התשעים מביאים תקנות ובתוכן יש סעיפים רבים שקשורים לרפורמה.
אבשלום רביבו: אני מצטרף לבקשה להוציא מכאן את כל הסעיפים שנוגעים לרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אדוני חוזר בו מאמירתו שמה שהיה, הוא שיהיה וזה מצב רע.
אבשלום רביבו: לגבי מה שקרה בשנה הקודמת ומה שקורה השנה.
אבשלום רביבו: אותו הדבר.
אבשלום רביבו: דרך הכללים האלה מנסים להכניס סעיפים שקשורים לרפורמה.
אבשלום רביבו: הרפורמה לא אמורה לעמוד לדיון היום.
יוסי ישי: נתחיל בהקראה?
לאה ורון: יש עוד שניים שנרשמו לדיבור, ראובן שמואל וציון יסעור.
כרמל שאמה-הכהן: ציון יסעור, בבקשה.
ציון יסעור: אני רוצה לדבר על פן אחר של הדיון הזה והוא קשור לביצים.
ציון יסעור: מדברים כאן על חיזוק הגליל, על חיזוק המשפחות והכלכלה.
ציון יסעור: אני בעד זה ואני גם מוכן לסייע אבל דבר אחד בטוח הוא שאף אחד מאתנו לא מוכן לשמוע שזה יבוא על חשבון התרוששות או לקיחה מאנשים אחרים ולא משנה היכן הם נמצאים, האם הם בדרום, בצפון, במרכז.
ציון יסעור: זה לא צריך להיות על חשבון.
ציון יסעור: אני רוצה לומר שאני מייצג 11 משפחות במושב תרום, משפחות שכל חייהן גידלו ביצים והשקיעו השקעות מרובות אבל פתאום באחד הימים בא אליך מישהו עם איזה חוב גנוב, בלי אזהרה, בלי התרעה מראש, לוקח לך את המכסה והרגולטור יודע שהיא עברה לשכן שלך, זה שגר ממולך ומתפלל אתך כל יום, ואין קול ואין עונה.
ציון יסעור: אתה נשאר ללא מכסת ביצים, ללא ענף עיקרי שהוא עיקר הנחלה ואתה פונה לשר החקלאות שמחון שאומר לך שהוא לא עוסק בדברים האלה, אתה פונה לאורית נוקד ויושב אתה, כבודה מונח במקומו אבל היא לא מבינה בזה והיא לא עוסקת בזה.
ציון יסעור: אתה פונה למנכ"ל יוסי ישי, ועכשיו יש הזדמנות פז לרפורמה ואולי לתת בחזרה כי עכשיו חסרים ביצים.
ציון יסעור: פעם היה עודף ואמרו ניקח כדי לייצב את הענף כך שהוא יהיה רווחי ואני לא נגד אבל מי לקח את המכסה?
ציון יסעור: היא לא חזרה למדינה אלא היא חזרה לשכנים והרגולטור פוער פה ומצפצף.
ציון יסעור: אני מבקש כבוד יושב ראש הוועדה לבדוק אפשרות שיהיה דיון נוסף ולא משנה מתי.
ציון יסעור: השנים עברו כבר והפסדנו הרבה.
ציון יסעור: אני מבקש להתרכז בדבר אחד והוא מה נעשה במכסות, למה אנשים שמעולם לא גידלו ביצים – אני אגדיר את זה כמו שהגדיר את זה יושב ראש ועד שכן שלנו ולא אנקוב בשמו שאמר:
ציון יסעור: אני סידרתי ביצים לאנשים שמעולם לא גידלו ביצים, אפילו לא יודעים כמה רגליים יש לתרנגולת.
ציון יסעור: ואנחנו שגידלנו פונים ובוכים בפני מועצת הלול, בפני אותו שיושב שם עשרות שנים, ומבקשים צדק.
ציון יסעור: אנחנו לא יודעים מה לעשות.