GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: השר לתשתיות התבקש לבדוק את זה, חזקה עליו שהוא יודע לבדוק את זה.
עוזי לנדאו: רק להשלים את ההערות שנאמרו כאן עד כה.
עוזי לנדאו: אני לא נכנסתי לחלק מהדברים, אבל משנאמרו הדברים אני רוצה להוסיף.
עוזי לנדאו: הדבר האחד, לגבי התייעלות במשק החשמל שהמשרד אחראי, דברים שאמר נציג האוצר, והוא צודק, אלה יביאו לחיסכון.
עוזי לנדאו: אנחנו את הפרויקט הזה התחלנו בהיקפים גדולים רק בימים אלה, את התקציבים קיבלנו כחצי שנה מאוחר יותר, אבל גם, עד שנגיע להיקפים של חיסכון ב-20% לקראת סוף העשור הזה, היכולת לחסוך באורח אמיתי כבר בשנה הקרובה לא תהיה באמת ניכרת.
עוזי לנדאו: האחוזים האלה יגדלו דווקא אחר כך, כשאני מקווה שכבר יהיה גז.
עוזי לנדאו: ההערה השנייה היא לגבי פיתוח מקורות גז נוספים ואלה מאמצים שנעשים בשולי כל התהליך הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אולי בנקודה הזו תתייחס לפרסומים האחרונים לגבי מאבק או מחלוקת בין משרד התשתיות לחברות הגז לגבי מאגר אור, אם אינני טועה.
עוזי לנדאו: זה מן הצעדים, כן.
עוזי לנדאו: אחד מהם זה כל נושא המסוף שאותו אנחנו מנסים לקדם בכל הכוח ואם נצליח בזמן, כפי שהתכנית כרגע עומדת, מדובר על תכנית חירום, בנובמבר, בשנה הבאה, נתחיל לקבל כמויות של גז מסוימות דרך המסוף הזה.
עוזי לנדאו: הם בוודאי יקלו במשהו על העומס.
עוזי לנדאו: הסוגיה השלישית זה הניסיון למצות כיסי גז, שדות שהם קטנים בים התיכון ואחד מהם זה השדה של נועה, השני זה השדה של אור.
עוזי לנדאו: את שניהם מנסים לקדם, השדה של נועה נקדח ונחפר כבר עכשיו מתוך אמונה שעוד בתוך 2012 כבר נוכל להוציא משם תגבורת של גז.
עוזי לנדאו: שדה אור הוא שדה שיש בו קושי טיפה יותר גדול, כרגע בודקים את האפשרות לצאת למכרז כדי שעוד במהלך השנה הזאת יספיקו משם להפיק את כל מה שנדרש.
כרמל שאמה-הכהן: מה המחלוקת עם בעלי הזכויות שם?
עוזי לנדאו: המחלוקת היא שהם אומרים שזה לא כדאי להם לעשות את זה, ואנחנו הולכים דרך כל הצעדים החוקיים והמשפטיים כדי ל---
כרמל שאמה-הכהן: להחזיר את זה לידינו?
עוזי לנדאו: נכון, גם לקבל לידינו ואז תצטרך לצאת למכרז כדי ש---
כרמל שאמה-הכהן: אבל מוכח שיש שם גז.
עוזי לנדאו: מוכח שיש גז, בכמויות קטנות ביותר, אבל עדיין ששווה להפיק אותו בלוח הזמנים שנמצא לפנינו.
עוזי לנדאו: הדבר השלישי שכדאי כאן להעלות, בגלל סוגיית המשילות שאנחנו נתקלים בה מדי פעם, אני מדבר על תחנת די, התחנה הפחמית שהוחלט עליה ב-2001 והיא היתה צריכה לעמוד על תלה ב-2008 ומכל מיני סיבות של מלחמות ביורוקרטיות ובין משרדיות התחנה הזאת עדיין נמצאת בדיון ובוויכוח, כרגע במועצה הארצית.
עוזי לנדאו: אני רק רוצה לומר פה את הדבר הבא, אילו התחנה הזאת היתה עומדת ב-2008 ואחר כך ב-2009 והיינו מגיעים לשנה של 2010 אז שני דברים היו קורים, פעם אחת, בשנת 2011-2012 וב-2013 היינו יכולים לייצר חשמל בפחם אבל עם כל הסלקנים שישנם, באיכות אוויר או בזיהום אוויר מצומצם למדי והיינו חוסכים מול הסולר שעכשיו נוציא קרוב למיליארד וחצי דולר כל שנה, בשנתיים זה קרוב ל-3 מיליארד דולר והיינו יותר מאשר מכסים את העלות של הקמת התחנה וגם היינו בצד חוסכים כסף ניכר משום שהיה לנו סולר, שגם אותו היינו יכולים לחסוך.
עוזי לנדאו: מעבר לזה, אני רוצה כאן לומר, ואני אומר את זה לנו, לכל אנשי הסביבה שלעתים כשהשיקול הוא לא שיקול דעת מאוזן, אנחנו עלולים להביא למצב שבמקום להגן על הסביבה ולשמור על הטבע אנחנו גם מרעים את המצב והדבר גם כן עולה בסוף כסף למדינת ישראל, לכן חשוב לדאוג לסביבה בשיקול דעת, משום שבלעדיו אנחנו נמצאים מזיקים לסביבה יותר.
עוזי לנדאו: כרגע התחנה הזאת היא לא תחנה די בלבד, היא תחנה די די, דודל קיד, אנחנו שינינו את התכנון לכך שהיא תהיה תחנה מונעת גז, אבל מגובה בפחם, את גיבוי הפחם אתה חייב שיהיה שם.
עוזי לנדאו: אתמול שמעתי בדיון שהיה בתחום אחר את יגאל לנדאו, שהוא מהבעלים של רציו, בכנס בוועידת ישראל לעסקים, הוא גם מן השותפים בתמר, והוא אמר שאלמלא שישינסקי, שהביאה בין שאר הדברים לדחייה בפרויקט של חיבור לתמר לים תטיס, אפשר היה לחסוך למשק, אני מצטט אותו, כ-10 מיליארד שקלים.
עוזי לנדאו: במלים אחרות, היינו מחברים את תמר ל---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי אי אי, לאן מוביל אותנו הפופוליזם.
עוזי לנדאו: ---לצנרת הגז בשנה אחת מוקדם יותר.
עוזי לנדאו: אני חושב שוועדת שישינסקי גרמה לנזקים כבדים, בין השאר לדחייה, אולי לא לשנה, אולי לחצי השנה, ואז התעריף היה עולה במחצית השיעור שלו ולא בשיעור המלא שלו.
עוזי לנדאו: יש עוד דבר שכדאי שהוועדה תשים אליו לב, זה שעד כה בגלל שישינסקי נדחים הסכמי הגז בין חברת החשמל ובין יזמי תמר ולכן גם כל יתר ההסכמים האחרים---
כרמל שאמה-הכהן: נציג האוצר מעוניין להגיב.
עוזי לנדאו: זה לבדו גורם נזק לא קטן למשק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגז הוא של כולנו, אני רוצה להזכיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המשפטים 20-80, 80-20, הגז של כולנו.
אודי אדירי: אני רוצה להגיד שיש כמה סיבות לעובדה שאנחנו משלמים היום מחיר יקר בגין המשבר הזה.
אודי אדירי: התייחס השר לתחנת די, אני חושב שהדברים הם נכונים וברורים, אבל יש נושא נוסף, תמר יכלה להיות מחוברת לחוף הישראלי באמצע 2012, כל מי שטיפה בחומר יודע את זה, בשביל זה היה צריך להיות דבר אחד, היה צריך לאשר את הכניסה של תמר באזור חוף דור, אגב זה לא בחוף דור, כל אדם יודע שמתקן הטיפול היה מזרחית לכביש 2, והממשלה, משרד התשתיות, לא הצליחו להעביר למוסדות התכנון, והדבר הזה הביא לדחייה של פרויקט תמר בלמעלה מחצי שנה, אפילו בשנה.
אודי אדירי: הדבר הזה יכול היה להביא לא רק לחיסכון של מיליארדים, גם לחיסכון סביבתי, כי לא היינו שורפים סולר.
אודי אדירי: מעבר לדבר הזה, פרויקט תמר לא התעכב ולו ביום אחד בגלל מסקנות ועדת שישינסקי.
אודי אדירי: אני מציע, אדוני היושב ראש, שתפנה לקבוצת דלק או לקבוצת נובל ותשאל את דעתם בעניין הזה, הם יגידו---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דרך אגב, בישיבה קודמת אמרו שהשר צודק.
אודי אדירי: הם לא אמרו, אני הייתי בישיבה ושמעתי בדיוק מה הם אמרו.
אודי אדירי: הפיתוח של מאגר תמר המשיך על פי התכנית שהוצגה לנו בוועדת שישינסקי לתחזית לפיתוח תמר, התזרימים שמופיעים בוועדת שישינסקי למתי הגז הזה ייכנס, אני חושב שהם אלה הקיימים היום, רבעון ראשון-שני 2013, בשטח העבודות לא התעכבו ביום אחד, אפשר לפנות לחברת נובל לקבל תגובה.
אודי אדירי: זה נכון שהסכמי הגז עדיין לא נחתמו, אבל הפיתוח בשטח---
כרמל שאמה-הכהן: הסכמי הגז לא נחתמים בגלל שישינסקי?
אודי אדירי: הפיתוח של שדות הגז לא התעכב ולו ביום אחד ואפשר לבדוק את זה.
אודי אדירי: אני אומר, היה נזק אדיר למשק בעקבות הכישלון בכניסה הצפונית, נזק אדיר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא קשור למסקנות שישינסקי.
אודי אדירי: זה לא קשור---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אתה רוצה, שהוא יגיד שזה קשור למסקנות שישינסקי?
אודי אדירי: לא, העניין של---
כרמל שאמה-הכהן: מה את רוצה, שהוא יגיד מה שאת רוצה שהוא יגיד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אני רוצה שיהיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא דיבר על זה ואני דיברתי, ובכלל עלה לי בראש רעיון, אולי באמת להגיש איזה תביעה נגד כל אלה שחשבו על אלה שדיברו כנגד שישינסקי שהם עובדים אצל תשובה או שהם פופוליסטים והם עושים...
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למרות שהנושא הזה הפוך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לפעמים גם לדעת להגיד, 'סליחה, טעינו'.
אודי אדירי: בוודאי, בוודאי---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הדברים שדיברנו בוועדות---
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה לא אומר 'טעינו'?
אודי אדירי: כי אני אומר שצריך לעשות דבר פשוט, אדוני היושב ראש, לבדוק את תכניות הפיתוח שהוגשו על ידי נובל ערב שישינסקי, לבדוק את תכניות הפיתוח שמתבצעות בשטח ולשאול את נובל ולראות שאין עיכוב של יום אחד בפיתוח של מאגר תמר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הם היו פה בוועדה, בדיוק כמוך---
אודי אדירי: שמעתי מה שהם אמרו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני שמעתי, והם אמרו ששישינסקי גרם לנזק אדיר למשק הישראלי---
אודי אדירי: הם לא אמרו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם לעיכוב שלהם.
אודי אדירי: אם זה הדיון שאני הייתי בו, אפשר לבדוק את הפרוטוקולים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אפשר לבוא ולהגיד שזה לא נכון, זאת העובדה.
אודי אדירי: תפנו אליהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הועבדה שאנחנו צעקנו שאי אפשר להסתמך על גז ממצרים---
כרמל שאמה-הכהן: מה הקשר לשישינסקי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה עיכב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנה, יושב פה שר, לא יושב פה פקיד---
כרמל שאמה-הכהן: מה הקשר לגז המצרי?
עוזי לנדאו: יש קשר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוודאי שיש קשר, על מה אתה מדבר?
כרמל שאמה-הכהן: מי, שישינסקי עושה את הפיצוצים בצנרת שם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חבל שדה מרקר לא נמצאים פה, שיכתבו את מה שאומר פה השר.
קריאה: דה מרקר פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנה, דה מרקר, חבל שיצאת ולא שמעת את השר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה שווה כותרת בעמוד ראשון, בענק.
עוזי לנדאו: הקשר בין שישינסקי לבין חתימת החוזים הוא כזה, לפני ששישינסקי נכנסה לתוך התמונה היו כמעט הסכמים חתומים בין חברת החשמל וגם בין כל היתר ובין יזמי תמר ו/או המצרים, משום שהמשא ומתן בעניין ההסכמים נעשה כשצלה של החברה המצרית מרחף על השטח ואז המשא ומתן נעשה כשכל אחד---
כרמל שאמה-הכהן: תחרות.
עוזי לנדאו: כן, מתנהלת תחרות.
עוזי לנדאו: ברגע שנכנסה שישינסקי לתמונה הופסק המשא ומתן וחוזים שכבר היו כתובים, כמעט חתומים, הופסקו.
עוזי לנדאו: המשא ומתן הזה נמשך עד היום.
עוזי לנדאו: בינתיים החברה המצרית יצאה מן התמונה ונותר שחקן אחד בשטח שהוא אנשי תמר, עובדה היא שחברת החשמל, נכון לרגע זה, לא חתמה איתם על הסכם שכבר היה כמעט חתום, עם כל ההבדלים שנבעו מזה, אני לא רוצה להיכנס כרגע לתמונה, אני גם לא בא בטענות לאף אחד, חוץ מאשר לדבר אחד פשוט, שמשחברת החשמל לא חתמה גם כל האחרים לא חתמו.
עוזי לנדאו: ההסכם עם חברת החשמל הוא הסכם אובר ובגללה לא מתרחש שום משא ומתן עם כל האחרים.
עוזי לנדאו: זה נזק כבד והוא מפרי הביאושים של עצם הדיון בוועדת שישינסקי מוקדם מדי.
עוזי לנדאו: אילו לא היו נוגעים בזה, אם היו מחכים שנתיים, כי ממילא כל ההכנסות הן רק בעוד 10 שנים, עוד 15 שנה, בין 8 ל-10 שנים.
עוזי לנדאו: מה היה קורה אם היו מתחילים לטפל בכך שנתיים מאוחר יותר?
עוזי לנדאו: היינו משלימים את הפרויקט, לא היו נכנסים פנימה כל המתיחויות, כל אי הוודאויות, המשק היה רגוע יותר, ההסכמים היו קיימים ואז מי שהיה רוצה יכול היה לטפל בשישינסקי.
עוזי לנדאו: אבל זו פרשה שהיתה, אני בכוונה העליתי אותה, משום שאני חושב שנגרם נזק גם לגבי כל מה שקשור בפרשה של הגז.
עוזי לנדאו: סיפור אחרון זה הנושא של שלוש מדרגות, או מחיר תעוז.
עוזי לנדאו: מחיר תעוז, הוא יוכל להיעשות באופן סביר, אני מתקשה לראות איך הוא יעשה כרגע, כשאין מונים למספר גדול מאוד של אנשים.
עוזי לנדאו: אם אנחנו רוצים להשפיע על התעריף, או אני אגיד אחרת, משטר תעוז יכול להיעשות לאותו מספר של יצרני או צרכני אנרגיה גדולים ביותר שאצלם אפשר לשים שעונים ואפשר לעשות את זה בלוח זמנים סביר או במאמצים שהם הגיוניים.
עוזי לנדאו: כאשר מדובר על 2.5 מיליון בתי אב, אני מתקשה לראות איך ניתן להכניס פנימה בזמן סביר את הציוד המתאים ואת המונים המתאימים.
עוזי לנדאו: אני חושב שכאן דווקא מה שמתאים זה אותן שלוש מדרגות.
עוזי לנדאו: ברשות המים יש שתי מדרגות ועמדת המשרד שלי זה שברשות המים צריכות להיות שלוש מדרגות וגם ברשות החשמל.
עוזי לנדאו: עד שיהיו מונים אחרים צריך שיהיו שלוש מדרגות לתעריף.
עוזי לנדאו: המדרגה הראשונה, התחתונה, היא המדרגה החברתית והיא צריכה לאפשר מחיר שהוא באמת נמוך באורח ניכר מן המחירים האחרים.
עוזי לנדאו: מדרגת הביניים היא המדרגה העיקרית, שבה נמצא רוב הציבור המשתמש, והמדרגה האחרונה זאת המדרגה למשתמשים הכבדים, גם במים וגם בחשמל, ואני חושב שבדרך כזו גם נעשה צדק בתחום החברתי וגם נצליח להביא לכך שמי שבאמת רוצה לחסוך ישתדל שלא להגיע למדרגה העליונה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מדבר על המדרגות.
עוזי לנדאו: אני מדבר על המדרגות, בוודאי כאשר יתמנה ראש רשות חשמל חדש, אני מקווה שזה יהיה באמת במהרה בימינו ואנחנו נוכל לדבר עמו ולעשות, כאחד הפרויקטים הראשונים שנפנה ונבקש ממנו לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, בישיבה קודמת שהוועדה קיימה בהשתתפותך, בדצמבר 2010, מסרת לוועדה כי הרזרבה הצפויה בחשמל 2012 מגיעה לקו שחור, ואפילו הכותרת של המצגת שלך נקראת 'בצורת החשמל בשנים 2012-2013', וכן דיווחת בשעתו על מצבה הפיננסי הקשה של חברת חשמל והצורך ברפורמה במשק החשמל.
עוזי לנדאו: את הרפורמה ראינו כאשר, הוא לא קרא לזה כך, הציע מנכ"ל חברת החשמל במצגת האחרונה שלו, שם ראינו בדיוק למה חברת החשמל מצפה למדינה, שם היה ערבויות לחוב, הזרמת הון, שינוי תעריף ועוד דבר רביעי שהיה שם חסר, כדי שבאמת הנושא של הטיפול בחוב אכן יהיה מסיבי ביותר.
עוזי לנדאו: אני גם רוצה להוסיף, שצריך שם לבוא גם הסכם שיביא להתייעלות חברת החשמל וגם הסכם שיאפשר להנהלה לעבוד מול העובדים ביתר יכולת של ניהול.
עוזי לנדאו: אני חושב שיש הרבה מה לעשות בחברת החשמל, אדוני היושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי הבצורת?
כרמל שאמה-הכהן: הסכנה חלפה?
עוזי לנדאו: הסכנה לא חלפה.
עוזי לנדאו: זה אחד הדברים שעוסקים בו גם רשות החשמל וגם חברת החשמל וגם אנחנו, כדי לראות איך אנחנו מתארגנים לקיץ הזה.
עוזי לנדאו: מילת המפתח היא ניהול המחסור.
כרמל שאמה-הכהן: ואיפה אנחנו באופן יחסי לשנה שעברה מבחינת הרזרבות?
עוזי לנדאו: אם היושב ראש יכול היה להבטיח לי את שיתוף הפעולה עם ריבונו של עולם בכך שיהיה קיץ קל, אז יהיה קל הרבה יותר לטפל בנושא הזה, אבל צריך חסדי שמים, ולא, נצטרך לטפל בכל מה שקשור בניהול מחסור כפי שצריך.
עוזי לנדאו: רשות החשמל נרתמת לזה, חברת החשמל וכמובן גם מינהל החשמל שלנו.
איציק אלרוב: אנחנו רואים פה הרבה פתרונות בעצם איך כן ניתן אולי למנוע את ההעלאות הללו.
איציק אלרוב: המחאה החברתית פרצה בגלל דברים כאלה, אנחנו יושבים כאן ודנים בלקוניות על העלאה של 30% כשיושב פה אדון שלא מבין איך הוא יסיים את החודש והוא צריך מים חמים לרגליים והוא לא היחיד.
איציק אלרוב: מעמד הביניים קרס בגלל דברים כאלה.
איציק אלרוב: למה אתם מצפים שאנחנו נשלם במקום שאתם תמצאו את הפתרונות?
איציק אלרוב: יש הרבה פתרונות שאפשר לעשות אותם, יש הרבה פתרונות שאפשר ליישם אותם והציבור כל פעם צריך לשאת בתוצאות ולשלם את המחירים הללו.
איציק אלרוב: אין שום סיבה שהצרכן ישלם את המחירים---
כרמל שאמה-הכהן: על איזה פתרונות אדוני מדבר?
איציק אלרוב: למשל כמו מאגר הגז תמר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא זמין כרגע.
איציק אלרוב: אם היה אפשר עכשיו לכפות הסכמים ש---
אלי גליקמן: הוא מקודם בכל הקצב.
איציק אלרוב: אבל עדיין כרגע אנחנו מדברים פה על העלאה של 30%---
אלי גליקמן: הוא רק יגיע רק באמצע 13'.
איציק אלרוב: בינתיים אפשר לחתום על הסכמים---
אלי גליקמן: ההסכמים לא מייצרים גז.
כרמל שאמה-הכהן: מה שיוזיל את החשמל יכול להיות גז שזורם, כרגע אין אפשרות ל---
איציק אלרוב: כן, אבל יש הרבה פתרונות שאפשר לעשות כאן.
איציק אלרוב: אני לא אפרוט עכשיו את הפתרונות---
כרמל שאמה-הכהן: אבל תגיד מה הפתרונות, כי אם יש פתרונות טובים, אנחנו נדע לקדם אותם.
איציק אלרוב: יש הרבה פתרונות והם מומחים לנושא הזה.
איציק אלרוב: הנה, פריסה, אנחנו מדברים פה על דברים שכן אפשר לעשות אותם, אבל הציבור לא יוכל לשאת בתוצאות של 30% העלאה במחירים.
איציק אלרוב: תבינו שיש פה אנשים שקורסים, זה חשבון של 2,000 שקלים, 1,500 שקלים.
איציק אלרוב: למשל בשעון התעוז, יש לי אותו בבית, למה המחיר הזול מתחיל משעה 11 בלילה?
איציק אלרוב: למה הוא לא יתחיל מ-7 בערב, כשהבעל רוצה לעשות כביסה?
איציק אלרוב: דוגמה אחת קטנה.
איציק אלרוב: אני אומר לך שאני בגיל 17---
אלי גליקמן: שעת השיא זה רבע ל-7 בערב וזה נמשך עד 9-10 בערב.
איציק אלרוב: אז שבצהריים זה יהיה בזול.
איציק אלרוב: אני אומר לכם שבגיל 17 אני העברתי את ההורים שלי לשעון של התעוז הזה מהסיבה הפשוטה, כי באמת ראינו שאפשר להוזיל את המחירים אם נעשה מאמץ.
איציק אלרוב: אבל בשעה 11 בלילה לפתוח את השעון הזה, זה לא נותן שום פתרון למעמד הביניים ולא נותן שום פתרון לשכבות החלשות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש גם רעש, אתם יודעים, המדיח ומכונת הכביסה עושים רעש.
איציק אלרוב: אפשר למצוא פתרונות.
איציק אלרוב: עם קצת רצון אנחנו נוכל למצוא פתרונות בשביל להוזיל את המחירים.
איציק אלרוב: תסתכלו על זה בצורה קצת יותר יצירתית.
איציק אלרוב: יושבים פה אנשים שבאמת קורסים---
עוזי לנדאו: תציע.
איציק אלרוב: הנה אחד מהם.
עוזי לנדאו: עם כל הכבוד, אם יש שיא חשמל עד 10 בערב, אז מי שרוצה לחסוך חשמל---
איציק אלרוב: הוא אומר שהשיא הוא ברבע ל-7---
אלי גליקמן: מ-7 עד 9.
איציק אלרוב: אז בבקשה, שכל הצהריים יהיה מחיר זול.
איציק אלרוב: בצהריים זה מחיר שיא, יותר מ-7 בערב.
יעקב לוי: הרעיונות מגיעים רק אחרי שנמצאים עם ה---
עוזי לנדאו: תנו את הרעיונות היצירתיים, יושבים כאן אנשי המקצוע שירצו לאמץ באמת ובתמים כל פתרון יצירתי.
עוזי לנדאו: לא יושבים פה אנשי מקצוע נגדכם, יושבים כאן אנשים שגרים בתוככם, זה לא מורמים מעם.
יעקב לוי: אבל למה מחכים?
עוזי לנדאו: זה לא פוליטיקאים, חבר'ה, אלה אנשי מקצוע.
יעקב לוי: מחכים עד שנגיע למצב כזה שתהיה עלייה מאוד גבוהה, ואז אומרים, ייקח זמן---
עוזי לנדאו: שמעתם קודם שהציע פה גם איש האוצר לראות איך מחליקים את התנודות האלה.
עוזי לנדאו: שמעתם ממני איך היו ויכוחים עוד לפני שנתיים איך למנוע מן המשק זעזועים שהם קשים.
עוזי לנדאו: חושבים על זה, חבר'ה, ולא חושבים נגד הציבור, חושבים באמת איך לטפל בזה.
איציק אלרוב: העלאה של 30% זה טרור כלכלי, הציבור לא יוכל לשאת בזה.
עוזי לנדאו: כשלנו אין, תציגו את הדברים האלה בפני האנשים---
יעקב לוי: אנחנו לא מבינים בפתרונות, אבל כשמגיעים למצב כזה של---
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, לא ביקשנו מכם להביא לפתרונות ולא להציג פתרונות, אבל מי שאומר שיש לו פתרונות, באופן טבעי נשאל מה הם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אדוני השר, אתה מבין ש---
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה הזאת, אתם קצת מתבלבלים, זה לא רק על חשמל ועל מחיר החשמל.
כרמל שאמה-הכהן: זו היתה ישיבה ראשונה, יש פה ישיבת דיווח של השר, יש כמה נושאים שהייתי רוצה לשמוע בהזדמנות הזאת שהוא נמצא פה.
כרמל שאמה-הכהן: אז לפחות עוד נקודה שחשובה לנו, זה נושא מחירי הסולר לתחבורה.
כרמל שאמה-הכהן: דוח טרכטנברג דיבר על החזרת הסולר לפיקוח, חיסכון של 400 מיליון ₪ בישראל, פעולה ללא הוצאה תקציבית.
כרמל שאמה-הכהן: הפקידים שלך, שהופיעו בפני הוועדה בדיון שערכנו לפני כחודש אמרו 'אנחנו נמצאים בתהליך, יש לנו קושי בקבלת נתונים מחברות הדלק, חברות הדלק מתנהגות בצורה לא שקופה ולא הוגנת באופן מלא', ואז אמרנו שזה לא הגיוני שמדינה תגיד את זה על חברות הדלק, בדרך כלל זו טענה הפוכה, חברות הדלק יגידו 'המדינה לא נותנת לנו נתונים'.
כרמל שאמה-הכהן: איך פורצים את המלכוד הזה?
כרמל שאמה-הכהן: אמר הפקיד שלך, חן בר יוסף, בצורה ברורה, 'תהיה לי סמכות רק אם השר יגדיר את המוצר כמוצר מפוקח', עוד לא ייכנס לפיקוח אבל כמוצר בפיקוח, 'נדרוש דרישה, נפתח בחקירה ואז בסמכויות חקירה כן נוכל להביא את הנתונים האלה'.
כרמל שאמה-הכהן: כל חודש זה כמעט 40 מיליון ₪, אדוני השר, למה לא מתחילים בתהליך הזה?
עוזי לנדאו: אנחנו פנינו לוועדת המחירים וצריך לקבל תשובה.
עוזי לנדאו: כדי להכין את כל הרקע החוקי הפרוצדוראלי, על מנת להטיל פיקוח על התחום הזה.
שאול צמח: הנושא נמצא על שולחנה של שולחנה של ועדת המחירים באוצר מזה שלושה או ארבעה חודשים, הם צריכים לכנס את הישיבה ולקבל את ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: האוצר?
שאול צמח: יושב ראש ועדת המחירים הוא איש משרד האוצר, הוא יכנס את הוועדה, הם צריכים להחליט להפריד בין ההכרזה לבין קביעת המחיר.
שאול צמח: אם יחליטו על ההכרזה בנפרד, השרים יחתמו על זה ויוכלו ל---
כרמל שאמה-הכהן: ואז יוכלו להתחיל בתהליך חקירתי.
כרמל שאמה-הכהן: תגיד לנו את שמו של האדם שצריך---
שאול צמח: אני חושב שאודי יכול לייצג אותו נאמנה.
עוזי לנדאו: אנחנו בתוך התהליך.
אודי אדירי: הליך הפיקוח בוועדה יכול להתחיל אחרי שהמשרד המקצועי, במקרה זה תשתיות, מניח את ההצעה.
אודי אדירי: מה שאמר כאן המנהל הכללי, אם אני מבין נכון, הוא אמר בואו תקבלו החלטה עקרונית שהוא בר פיקוח ואז יהיו לו יותר סמכויות לקבל את הדברים.
אודי אדירי: אני לא שמעתי את זה עד היום, יכול להיות שהיתה פנייה לגורם אחר במשרד לפני כן, אבל נבדוק את זה ואם זה העניין, נחזיר תשובה לוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: מי זה יושב ראש הוועדה?
אודי אדירי: אנואר חילף.
כרמל שאמה-הכהן: מה תפקידו במשרד?
אודי אדירי: עוזר מנכ"ל.
אודי אדירי: אבל אם היתה פנייה כזאת של משרד התשתיות לעשות את ההפרדה, ולא חשוב, גם אם לא היתה פנייה ומציעים לעשות את ההפרדה, אז אפשר לבחון את ההפרדה.
אודי אדירי: אני פשוט פעם ראשונה שאני שומע.
עוזי לנדאו: עמדת המשרד היא---
כרמל שאמה-הכהן: תומכת, להביא לפיקוח את הסולר.
כרמל שאמה-הכהן: זו גם עמדת הוועדה.
אודי אדירי: זו גם עמדת טרכטנברג, זה גם מה שהבאנו בהחלטת הממשלה של טרכטנברג.
אודי אדירי: אז אין פה---
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה לוקח את זה ל...
אודי אדירי: כן, אני אבדוק את זה.
אודי אדירי: אני לא הכרתי את האופציה של הפיצול, אני אבדוק את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא הבנתי, אדוני היושב ראש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה, כאילו אנחנו יוצאים מהוועדה הזאת, אני מבינה שזה הדיווח של השר, בשקט, כשהציבור מבין היום שהחשמל עולה ב-30%?
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא, להיפך, קיבלנו בשורות אחרות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, כי קצת נלחצתי.
כרמל שאמה-הכהן: קיבלנו בשורות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: אמרו שהתרחיש הקיצון זה שהחשמל, אם אף אחד לא עושה שום דבר וכל הרע מתרחש, וזה לא סביר כרגע, המחירים צפויים לעלות ב-30%.
כרמל שאמה-הכהן: מאמצים של האוצר, יחד עם חברת חשמל, יחד עם משרד התשתיות, יכולים למתן בהרבה, כולל אם אי אפשר למתן את הייקור, לדחות את הייקור, לפרוס אותו על פני שנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי מתחילים המאמצים?
אודי אדירי: הם התחילו.
כרמל שאמה-הכהן: הם בשיאם, הבנתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת הציבור יכול לצאת מכאן רגועים שבשנה הקרובה, בחצי השנה הקרובה, לא יהיו עליות?
כרמל שאמה-הכהן: לא אמרנו שלא תהיה עלייה, אבל אני אהיה מאושר אם במקום עלייה של 30% תהיה עלייה של אחוזים בודדים.
כרמל שאמה-הכהן: אני אהיה גם שמח אם במקום 30% זה יעלה פחות ממחצית העלייה הזו.
כרמל שאמה-הכהן: כל דבר שאפשר למתן, כי העלייה היא עלייה אמיתית.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא שעכשיו המדינה מחפשת הכנסות, כמו שהעלו, נניח, את הבלו על הדלק, כדי לייצר הכנסות.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה מצב שבו אין גז מצרי, צריך להשתמש בחומרים שהם יקרים יותר, בתהליכים יקרים יותר ואז המשמעויות ברורות.
כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר להתחמק מהתייקרויות, אבל ביצירתיות ובגלל הרגישות למצב הכלכלי וליוקר המחיה, עושים---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שרציתי, איפה האחריות של הממשלה ש---
כרמל שאמה-הכהן: הנה, זו האחריות.
כרמל שאמה-הכהן: הרי הממשלה לא---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האחריות זה לא לתת בתקופה הזאת של מחאות וקושי---
כרמל שאמה-הכהן: אבל מישהו צריך לשלם את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הממשלה, האחריות שלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למשל על שישינסקי, דוגמה, צריך לשלם על הטעויות האלה והציבור לא צריך לשלם על הטעויות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ, שישינסקי לא נמצא פה, נמצא פה רק נציג האוצר שאמר דברים שונים מהעמדה של משרד התשתיות ואני אומר לך שגם דעתי ברורה, ששישינסקי לא גרם שום נזק, ואת יודעת מה, אני אלך ואחמיר, גם אם הוא גרם בטווח הקצר נזק של מיליארד, עשרות המיליארדים שהוא יביא בעתיד עדיין זה---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בינתיים יש ילדים, היינו בישיבה הקודמת, שקופאים כי אין להם איפה לגור.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זו לא הנקודה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז ממש הדורות הבאים לא מעניינים אותי, אני רוצה כרגע לדעת איך אני עוזרת לאותם אנשים שבכו היום בישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: עזרת, השתתפת בדיון---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, זה לא עזר, דיברתי, אני רוצה לעשות.
כרמל שאמה-הכהן: לא, חבל שאת רואה את זה כך.
כרמל שאמה-הכהן: השתתפת בדיון, שמפקח ומאיץ בגורמים הרלוונטיים הממשלתיים לקדם את הפתרונות להוזלה, השתתפת בישיבה שבה השר התוודע באופן אישי לנושא של החזרת הסולר לפיקוח, שטרכטנברג כתב שיחסוך 400 מיליון ₪ לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: עשית כמה דברים טובים היום, חוץ מלהשמיץ את שישינסקי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חוץ מלהמשיך להגיד את האמת.
עוזי לנדאו: יש עוד דברים שאני חייב להשיב עליהם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האמת, אתה יושב פה ומביא דברים טובים, אז עדיף שלא תלך.
עוזי לנדאו: אם אנחנו לוקחים את החוב של חברת החשמל, כ-60 מיליארד, ומחלקים אותו לכל תושבי ישראל, אז לכל תושב חייב 8,000 שקל.
קריאה: אבל תציג, אדוני השר, שהיא חברה בתחום התשתיות, מקובלת ברמת חוב גבוהה.
קריאה: אני מסכים שרמת החוב בחברת החשמל היא גבוהה יותר מהמקובל, אבל הפער הוא מיליארדים---
עוזי לנדאו: כאן אומרים לי שאת המהלך לפיקוח על הסולר התחיל המשרד חודשים מספר לפני שטרכטנברג נכנס לתמונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע, אנחנו באולם הזה בינואר.
כרמל שאמה-הכהן: .. טרכטנברג מסמר את זה ואמר גם מה המשמעויות הכלכליות.
כרמל שאמה-הכהן: אם כולם מסכימים, אין סיבה שזה לא יקרה.
לאה ורון: אני בעיקר מסכימה שמי שיזם את זה יקבל את הקרדיט.
כרמל שאמה-הכהן: השר יזם וועדת הכלכלה בינואר 2010 כבר קיבלה החלטה בעניין הכנסת הסולר לפיקוח, אבל אנחנו ניתן לשר את כל הברכות והזרים, רק שזה כבר יקרה.
נופיה בכר: שתי מלים לגבי הפיקוח על הסולר, המשרד כבר מצוי בעיצומו של תהליך של איסוף חומר ומידע מהחברות כדי להגיע למסקנות לנושא הפיקוח על הסולר, הצורך, באיזה תעריף אנחנו רוצים להמליץ לקבוע שהוא יפוקח.
נופיה בכר: אז כרגע אנחנו בדיאלוג עדיין בין החברות ולאור ההתפתחויות האחרונות נראה שתוך שבועיים אנחנו נקבל את עיקר החומר וכבר להתחיל לרוץ עם זה.
אודי אדירי: ואז תגיעו לוועדת מחירים?
נופיה בכר: אנחנו לא חייבים את ועדת מחירים בשביל זה, אפשר לצאת לשימוע ועם התוצאות לבוא לוועדת מחירים.
אודי אדירי: אבל העניין של הפיצול שוועדת המחירים תורה---
נופיה בכר: אנחנו כנראה נלך על זה כשלב אחד, נכון לעכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: בהנחה שיש לכם את הנתונים.
נופיה בכר: אנחנו אמורים לקבל אותם.
נופיה בכר: דיברנו עם החברות והן התחייבו להעביר את החומר.
אודי אדירי: אתם צריכים משהו מהאוצר בשלב הזה?
נופיה בכר: לא.
קריאה: צ'ק.
ששון עוזר: רציתי לדבר על הנושא של קולטי שמש שזה חשמל שאפשר להפיק אותו, יש לנו שפע של שמש פה ולא ממצים את זה.
ששון עוזר: כמו שיש דודי שמש, אולי אפשר לחייב בניינים שישימו גם כן קולטים וכל בניין עצמו יהיה מאגר ליצור חשמל אליו לתוך הבית.
ששון עוזר: כמו שמחייבים דודי שמש היום.
ששון עוזר: כל בניין מחויב בדודי שמש, לעשות רצועה של כמה מטרים של קולטים וזה יספק לאותו בניין.
ששון עוזר: לחייב את זה.
ששון עוזר: אנחנו מדינה ששופעת שמש.
סלעית קולר: האמת שאני חייבת להגיד שאנחנו הגענו לפה עם הרגשה מאוד רעה עם ההתחלה של זה, כי בוועדה אין אחריות על תעריפי החשמל, לפחות אני קצת מעודדת, שזה לא יהיה 30%, אבל עדיין תהיה העלאה והעלאה רצינית.
סלעית קולר: אני לא מבינה למה סגן שר האוצר אז הכריז מעל במת הכנסת שהולכת להיות העלאה של 30% ואין מנוס מהעלאה של 30% למשך שנה אחת, אם משרד האוצר עכשיו אומר בעצמו שהוא כנראה ימתן את זה.
סלעית קולר: חשוב לנו להגיד כמה דברים, אחד, כולם מסכימים שזו בעיה לאומית וזו לא בעיה פרטית של חברת החשמל.
סלעית קולר: כי זו באמת בעיה לאומית, גם הגורמים וגם התוצאות ולכן מלכתחילה הרעיון היה להוציא כותרות שהולכים להעלות 30% ו... ו... ולהפוך את זה למשהו שאנחנו נגיד תודה על זה שתהיה רק העלאה של 15%, נראה לנו טקטיקה מאוד---
כרמל שאמה-הכהן: אין פה טקטיקה, אלה מספרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אנחנו לא נסכים.
סלעית קולר: הדבר השני שרציתי להגיד זה לעניין התעוז.
סלעית קולר: אנחנו עשינו בדיקה, באמת עכשיו הצעתם את תעריף התעוז, ויכול להיות שאפשר היה להקדים ולהכניס אותו יותר מוקדם לו הוא היה משתלם לצרכנים.
סלעית קולר: מהבדיקה שלנו, מה שמוצע עכשיו, החדש, לא מה שיש למר אלרוב, אלא התעריף החדש, הוא לא כדאי לצרכנים, הוא עלול להעלות להם את המחיר גם יותר, ולכן כשמדברים על הדברים האלה, צריך בזהירות ולכן זה באמת לא יעיל כרגע.
סלעית קולר: עוד הערה אחת, על ה-2 מיליארד שקל, שלא החזירו, על 2009.