GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: אין מתנגדים, אין נמנעים.
דוד אזולאי: לפיכך, אני קובע שהצעת החוק עברה פה אחד.
אתי בנדלר: והאוצר מתבקש להעביר את הערכתו.
דוד אזולאי: האוצר יעביר את הערכתו הכספית להצעת החוק הזאת בתוך שלושה ימים.
דוד אזולאי: אם לא תועבר הצעת האוצר, אנחנו רואים את זה כהצעה שהיא פחות מ-5 מיליון שקלים.
אורי אורבך: אני מקווה שהצבע לא יתייקר עד כדי כך.
אורי אורבך: כבר אי-אפשר לדעת.
דוד אזולאי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם, אנחנו פותחים את הדיון בסעיף השני על סדר היום: תקנות התעבורה (תיקון מס' 4)(תיקון) התשע"א-2011, בדבר דחיית מועד התחילה של תיקון בשיטת הניקוד.
כרמל שאמה-הכהן: משרד התחבורה.
חנן אהרון: בחודש ינואר האחרון הובאו פה התקנות בוועדת הכלכלה: תיקון התקנות בשיטת הניקוד, והיישום שלהן, ביקשנו 6 חודשים והיה צריך להיות ב-1 בספטמבר.
חנן אהרון: מבחינת פיתוח התוכנות והתוכניות המתאימות ליישום השיטה הזאת, לא עמדנו בזמנים האלה.
חנן אהרון: אגף המחשוב ביקש לעשות את הפיתוח הזה נכון, כדי שלא יהיו לנו מצבים שנהגים יכנסו לפסילות, או כאלה שהנקודות שלהם ירדו או בוטלו ואנחנו מכניסים אותם לפסילה.
חנן אהרון: אלה דברים שאנחנו לא רוצים שיהיו מול הציבור.
חנן אהרון: לכן, ביקשנו דחייה של עוד 3 חודשים.
חנן אהרון: זאת מסגרת הזמן שאגף מערכות מידע קצב לעניין כדי שהתחולה תהיה מה-1 בינואר, אז נוכל ליישם את השיטה הזאת בלי בעיות, באופן חלק.
חנן אהרון: היום אני מבין שאי אפשר לעשות את הכל, אולי נציגת משרד המשפטים תעזור לי מדוע אי אפשר לעשות את הכל מקשה אחת, אלא צריך להפריד בין חלק - - -
חוה ראובני: אנחנו נמצאים במצב שבו התחלנו לטפל בהליך הזה בסוף יולי אבל בגלל חופשות הקיץ של הגורמים המעורבים – יש כאן הרבה תחנות לאישור להכנת התקנות האלה שמוגשות לכנסת – הגענו לכנסת אחרי שהתקנות כבר נכנסו לתוקף.
חוה ראובני: התקנות הונחו על שולחן הכנסת מייד אחרי שהן נכנסו לתוקף בתחילת ספטמבר.
חוה ראובני: לכן אנחנו מבקשים פה – המשמעות של דחיית התחילה היא תחילה רטרואקטיבית של הדחייה.
חוה ראובני: חלק מתקנות התיקונים של שיטת הניקוד, שאושרו בינואר והתפרסמו בפברואר, מקלים עם הנהגים, חלקם מחמירים וחלקם הם תיקונים טכניים, תיקוני נוסח, שאני חושבת שאין להם משמעות, לא לקולא ולא לחומרא.
חוה ראובני: אבל יש שלושה ראשים - התקנות המתקנות מקלות לעומת המצב הקיים, ולאור זאת הפניה שלנו למשרד המשפטים, שנעשתה לראשונה לפני שלושה שבועות למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, לקבל אישור לבקש תחילה רטרואקטיבית לפי הנחיות היועץ, בסופו של דבר נדונה רק בערב החג, כשקיבלנו את הזימון לישיבה הזאת.
חוה ראובני: הדרישה החד-משמעית, הקטגורית, של משרד המשפטים היתה, שככל שהתיקונים הם מקלים, הם חייבים להיכנס לתוקף ב-1 בספטמבר.
חוה ראובני: לגבי היתר - סימן שאלה.
חוה ראובני: עדיין לא קיבלנו אישור המשנה ליועץ לבקש בכלל את הרטרואקטיביות.
חוה ראובני: כפי שאמרתי, הדיון בנושא הזה התנהל בין ערב החג להיום בבוקר ולא היה סיפק להגיע לקבל את עמדת גברת קורן.
חוה ראובני: הצעתנו היא למעשה מה שהציע מר חנן אהרון.
חוה ראובני: כנראה שהדבר הנכון ביותר לעשות כרגע זה לא לקיים את הדיון לגופה של הבקשה שלנו היום, אלא לדחות אותו בימים בודדים.
חוה ראובני: בינתיים הנחתי לעצור את כל המערכות מבחינת היישום שלהן.
חוה ראובני: לא עושים כלום בשיטת ניקוד, לא קולטים נתונים, לא מוציאים הזמנות, כדי שהמצב שקיים היום ימשיך להתקיים עוד כמה ימים ומצבנו לא יורע ולא יוחמר לעומת עד היום.
חוה ראובני: כל הבעיות שיש לנו היום יישארו בעינן, כמו שהן, לא יותר ולא פחות, עוד כמה ימים.
חוה ראובני: בזמן הזה: אחד, יהיה סיפק לאגף מערכות מידע לבדוק מה המשמעויות של פיצול התחילה הרטרואקטיבית.
חוה ראובני: שנית, יהיה סיפק לקבל את עמדת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה על עצם האפשרות לדחות את התחילה, ולו של חלק מהתקנות, ואולי נגיע למסקנה שכיוון שהמכלול בכללותו הוא מחמיר אז אפשר לדחות את הכל, כאשר אנחנו ניקח על עצמנו טיפול ידני בבקשות ספציפיות.
חוה ראובני: יהיה לנו סיפק לבחון את האפשרויות של איך אנחנו מתמודדים עם המצב הנוכחי, מה שלא היה סיפק בין הזימון להיום, עם ימי החג באמצע.
חנן אהרון: לפי הנתונים שנקבל נראה מה המשמעויות ויכול להיות שנורה באופן ידני.
חנן אהרון: נעשה את זה במשרדי רישוי, נוריד באופן ידני לכאלה שההרשעה הגיעה מעל שנה.
חנן אהרון: אם מדובר בכמויות שנוכל לעמוד בהן, נוכל לעשות איזושהי הפרדה כזאת, ולא- נצטרך לחשוב איך עושים את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתם מאוחדים בבקשה לדחיית הדיון?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מחליטים כמובן, לאור האילוץ שהצגתם, לדחות את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי מושג מתי הוא ייקבע פעם הבאה, תהיו בקשר עם מנהלת הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: המכרז להמרת מטבע חוץ בנמל התעופה בן גוריון, בדיוטי-פרי.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון נולד בעקבות מכרז חדש שערכה רשות שדות התעופה, לזיכיון להמרת מטבע לעוברים ושבים בנמל התעופה בן גוריון.
כרמל שאמה-הכהן: המרת מטבע הוא נושא בסיסי בתנועת נוסעים לחוץ לארץ.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה בו נפרד ונבדל מדברים אחרים שנמכרים בדיוטי-פרי, ברחבי רשות שדות התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: שם יש רעיון והיגיון במיקסום ההכנסות והרווח, אבל המרת מטבע לנוסע לא כמוה כרכישת סיגר, ולא רכישת בגד יקר ולא מוצר אלקטרוניקה, אלא זה חלק בלתי נפרד מהנסיעה, ויש לו מחיר מקובל.
כרמל שאמה-הכהן: ברחבי הארץ לא חסרות חנויות להמרת מטבע, והאחוזים במצב הנוכחי, עוד לפני השינוי שרשות שדות התעופה מעוניינת לבצע, הם פחות מ-0.5%, לעיתים 1/3%, ואפילו 1/4% מעלות המרת המטבע.
כרמל שאמה-הכהן: לכן כששמעתי שרשות שדות התעופה מסירה את עמלת המקסימום הקיימת היום בדוכני המרת המטבע בטרמינל, הדבר עורר אצלי סימני שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: שוחחתי עם מנכ"ל רשות שדות התעופה, נפגשתי גם עם צדדים נוספים לתהליך, למדתי את החומר לעומק ואין לי ספק שהמהלך לא נכון מבחינה צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו, בוועדת הכלכלה, לא עוסקים באספקטים אחרים שיכולים להיות במכרז, או עלולים להיות.
כרמל שאמה-הכהן: לזה יש ועדות אחרות: ועדה לביקורת המדינה, אולי ועדת חוקה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר מבחינה צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נאפשר שיעשקו את הצרכן הישראלי ואת התייר.
כרמל שאמה-הכהן: אני זוכר חוויה שנתקלתי באותה סיטואציה במדינה זרה, ובלי לשים לב שילמתי עמלה לא פרופורציונאלית ולא מקובלת.
כרמל שאמה-הכהן: אני ראיתי את אותה מדינה אשמה באותו רגע.
כרמל שאמה-הכהן: התדמית של אותה מדינה נפגעה בעיניי.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לעשות הקבלה למקרים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: הכול מחוויות שהרגשתי על בשרי: כולם מכירים את המחירים בדיוטי-פרי באנטליה.
כרמל שאמה-הכהן: פעם נתקעתי שם ורכשתי שתייה וסנדביצ'ים לילדים, ושם עושקים את הנוסעים בגלל שהם נמצאים במקום סגור ואין תחרות, ובאותו הרגע אמרתי: אני למקום הזה לא אגיע, כי לא מכבדים אותך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שהישראלים ישלמו יותר ממה שהם צריכים לשלם, ואיננו רוצים שהחוויה האחרונה של התיירים היוצאים מהארץ תהיה שעושקים אותם בעת שהם ממירים מטבעות.
כרמל שאמה-הכהן: עשיתי בדיקות למכרז הזה ולרציונאל שלו, וגם לשוק המרת המטבע המקובל בישראל, שבו אין עמלות, יש רק הפרשי שער.
כרמל שאמה-הכהן: הפרשי השער במטבעות המובילים – דולר, יורו, לירה סטרלינג – הם בגבולות של 1.5%-1% עמלה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן כשמציגים לי תחשיב שהעמלה עלולה להאמיר בנמל התעופה בן גוריון ל-10%, זה מזעזע.
כרמל שאמה-הכהן: גם הרבה פחות מזה מבהיל, אבל אם תמחור ההצעות שהתקבלו במכרז – בכדי להגיע לאיזון או לרווח תפעולי מינימאלי – יחייבו את המפעילים להגיע לרמות כאלה של עמלות, זה לא מתקבל על הדעת.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה אינה הסמכות לאשר או לא לאשר את גובה העמלה או את תנאי המכרז, אבל אני, ועל דעת שאר חברי הוועדה, איפה שצריך ניכנס לפיקוח, גם אם צריך חקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: לא נתיר עמלות בשיעורים כאלה.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שהעמלה צריכה להיות יותר יקרה, למרות שלדעתי היא אמורה להיות יותר זולה כי בדיוטי-פרי אין שיקולי אבטחה כמו ברחוב הישראלי.
כרמל שאמה-הכהן: זה שירות שהמדינה ורשות שדות התעופה חייבים לתת לכל מי שעובר בשדה התעופה, גם אם האלטרנטיבה היא בין השכרה לעסק להמרת מטבע, לבין עוד חנות בגדים שאולי תכניס עוד כסף לרשות שדות התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: שמעתי שרשות שדות התעופה עשתה חושבים, הגיבה, ולפחות את אחד הזכיינים הכניסה בחזרה לגבולות המקסימום של העמלה.
כרמל שאמה-הכהן: גם היא לא זולה, אלא בגבול הסביר ואנחנו לא בכל דבר נוטים להתערב, אלא אם כן הוא חורג מגבולות הסביר.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין זכיין אחד יוכל לגבות ככל שהוא רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: התלות בתחרות, כשיש שני מפעילים בבניין אחד לא תמיד אפשר לסמוך על תחרות.
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד שיש עשרות מטבעות.
כרמל שאמה-הכהן: יכולה להיות תחרות בדולר, ביורו, אבל במטבעות האקזוטיים, הפחות נפוצים, שם מסכן מי שיגיע.
כרמל שאמה-הכהן: בבנק הפועלים יגידו לו: אין לנו את המטבע הזה, ואז הוא יצטרך לגשת לזכיין השני ושם, השם ירחם על התוצאה.
כרמל שאמה-הכהן: לא קיבלתי הסבר למה השינוי הזה נדרש.
כרמל שאמה-הכהן: למה היה צריך להסיר את המקסימום, שהיא לא דרקונית, שנקבעה על-ידי המועצה לצרכנות או על-ידי ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נקבע בעבר על-ידי רשות שדות התעופה, משיקולים שלה.
כרמל שאמה-הכהן: היא לא שיא ההגינות, אבל היא בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: בקצה הסבירות.
כרמל שאמה-הכהן: העמלה עדיין יקרה, אבל בהתחשב בנסיבות אפשר לחיות איתה גם אם לא באהבה.
כרמל שאמה-הכהן: המצב הנוכחי בלתי מתקבל על הדעת, בעליל.
כרמל שאמה-הכהן: ראשון הדוברים נציג רשות שדות התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: תציג לנו מה היה?
כרמל שאמה-הכהן: מה יהיה?
כרמל שאמה-הכהן: למה עברתם ממצב למצב, ואיך אתם רואים את המצב?
יורם שפירא: בוקר טוב.
יורם שפירא: אני סמנכ"ל מסחר ופיתוח עסקי של רשות שדות התעופה.
יורם שפירא: ראשית, אני רוצה לברך על הדיון כי אני חושב שצריך את הפלטפורמה הנכונה כדי להציג את העובדות.
יורם שפירא: אני חושב שרשות שדות התעופה, רואה את האינטרסים של הציבור יותר מרוב היושבים בחדר הזה שאינם נציגי ציבור.
יורם שפירא: רשות שדות התעופה תמיד רואה בכמה מישורים את השירות שהיא נותנת: במישור הציבורי, הבטיחותי, הביטחוני ובהגינות המסחרית.
יורם שפירא: מי שאמון על התשתיות התעופתיות במדינת ישראל זו רשות שדות התעופה, והמקורות הכספיים שלה לא באים יש מאין, אלא באים ממקורות עצמיים, משני מישורים: מישור האגרות מהווה כ-50% מההכנסות, והמישור המסחרי שגם הוא מהווה כ-50% מההכנסות.
יורם שפירא: רשות שדות התעופה תשקיע בשנתיים-שלוש הקרובות בתשתיות התעופתיות – בייחוד בתחום הבטיחות – למעלה מ-3 מיליארד שקלים.
יורם שפירא: הסכום לא מגיע משום מקור תקציבי, למעט מקורות פנימיים של רשות שדות התעופה.
אברהם גרינר: אתה מדבר על מסחר הוגן.
יורם שפירא: אני מבקש מהיושב ראש לשמור על זכותי לדבר.
כרמל שאמה-הכהן: תישמר באופן מוחלט.
יורם שפירא: על מנת שרשות שדות התעופה תוכל לאזן בין הצרכים התשתיתיים, הבטיחותיים והביטחוניים לבין צרכי הציבור, שאני לא חושב שהצד הזה של השולחן, רובו ככולו, למעט משרדי הממשלה, מסתכל בעיניים האלה, אלא הוא מסתכל רק בעיניים מסוימות וזה בסדר.
יורם שפירא: נמל התעופה בן גוריון בנה את אחד ממתחמי המסחר הטובים בעולם בכל התחומים.
יורם שפירא: אין אח ורע בעולם לתוצאות במכירות ובפעילות העסקית המתבצעות במתחמי המסחר ברשות שדות התעופה, והקהל מצביע ברגליים בכיוון החיובי.
יורם שפירא: זה בכל המתחמים, לרבות מתחמי המרות מטבע חוץ.
יורם שפירא: רשות שדות התעופה רגישה, וברגע שפנית אלינו בנושא המכרז הראשון – שוחחתי איתך ביחד עם קובי – והחזרנו מיידית את המגבלה לבנק הפועלים.
יורם שפירא: אבל על מנת שתהיה תחרות הזדקקנו לגוף נוסף, אחרת היינו נשארים עם בנק הפועלים בלבד.
יורם שפירא: כשאין תחרות, ישנם מטבעות מפוקחים במדינת ישראל ומטבעות לא מפוקחים, שלא נסחרים בבנק ישראל.
יורם שפירא: כמעט על כל המטבעות האלה יש תחרות בנמל התעופה בן גוריון, וזה כמעט המקום היחיד שבו אפשר להשיג את המטבעות האלה והתחרות בריאה וטובה בלי קשר לרשות שדות התעופה - - -
לאה ורון: מר יורם שפירא, תציין שניים שלושה סוגי מטבעות.
יורם שפירא: בוודאי.
יורם שפירא: נתחיל מהלירה הטורקית, נמשיך לבאט התאילנדי, נעבור למדינות מזרח אירופה המרכזיות שהישראלים נוסעים אליהן – אלה מטבעות שלא מפוקחים על-ידי בנק ישראל.
יורם שפירא: יש תחרות מלאה בין הזכיינים ברשות שדות התעופה, ובכדי לסבר את האוזן – המרחק בדלפקים דומה למרחק שבין מנהלת הוועדה ליושב ראש הוועדה.
יורם שפירא: גם אני שנוסע לחוץ לארץ, עובר בין דלפק אחד לדלפק שני.
יורם שפירא: מי שנותן לי דיל טוב יותר – שם אני קונה.
יורם שפירא: התחרות קיימת והיא אמיתית.
יורם שפירא: לא במקרה ממוצע הקניות של התייר במדינת ישראל גבוה מממוצע הקניות בעולם.
יורם שפירא: למה?
יורם שפירא: נעזוב את הישראלים, נניח שתרבות הצריכה שלהם שונה.
יורם שפירא: נדבר על התייר שתרבות הצריכה שלו בישראל, גרמניה, ארצות הברית ובכל מדינה אחרת דומה.
יורם שפירא: למה בישראל הוא קונה יותר?
יורם שפירא: כי מדינת ישראל אטרקטיבית יותר בנמל התעופה בן גוריון.
יורם שפירא: זה לא יש מאין.
יורם שפירא: זה קיים כי רשות שדות התעופה מצאה את האיזון.
יורם שפירא: מה קרה במכרז הנוכחי?
כרמל שאמה-הכהן: היו שני מכרזים, נכון?
יורם שפירא: אני אתן סקירה מלאה.
יורם שפירא: היה מכרז אחד, ואחריו מכרז שני.
יורם שפירא: צילמנו מצב ויצאנו למכרז.
יורם שפירא: מצד אחד הקפדנו שבמכרז הזה יהיה אחד מהשוק המוסדי, קרי בנקים, חברות ממשלתיות ודומיהם, ומצד שני גוף פיננסי, חלפן או גוף אחר שיתחרה בשוק, משני טעמים: אחד, הבנק או הגוף המוסדי שומר על כללים שונים, ובנק ישראל מפקח עליו.
יורם שפירא: השני, גמישות גדולה יותר של החלפן.
יורם שפירא: הליך קבלת החלטות בבנק שונה מגוף פרטי.
יורם שפירא: בגוף פרטי ההליך יותר מהיר מאשר בבנק.
יורם שפירא: אני חייב לציין שבמהלך 7 השנים האחרונות, מאז פתיחת טרמינל 3, בנק הפועלים הביא כמעט את כל המטבעות ואת כל שיטות העבודה של החלפן הפרטי.
יורם שפירא: זאת אומרת שהתחרות מלאה, והשוק כמעט מאוזן בחלקים היחסיים של המכירות בנמל התעופה בן גוריון.
יורם שפירא: יצאנו למכרז והתקבלה הצעה אחת כשרה של בנק הפועלים.
כרמל שאמה-הכהן: במכרז הבנקאי?
יורם שפירא: לא, המכרז היה לשני גורמים: גוף פיננסי וגוף מוסדי - - -
כרמל שאמה-הכהן: בתוך התהליך?
יורם שפירא: באותו הליך.
יורם שפירא: כאשר אמרנו שלא יוכלו שני בנקים לזכות, ולא יוכלו שני גופים פיננסיים לזכות.
יורם שפירא: בבוקרו של יום היו שתי הצעות בתיבה.
יורם שפירא: אחד הגופים הפיננסיים החליט למשוך את הצעתו ברגע האחרון.
יורם שפירא: הוא הכניס מכתב לתיבת המכרזים בבקשה למשוך את הצעתו, מסיבותיו שלו.
יורם שפירא: ועדת המכרזים דנה והחזירה לו את הצעתו.
יורם שפירא: אני לא נכנס אליהן ולא אמור לשפוט את החלטותיו העסקיות.
כרמל שאמה-הכהן: בשלב הזה כבר אין עמלת מקסימום בדרישות המכרז?
יורם שפירא: יש עדיין עמלת מקסימום.
יורם שפירא: מי שזכה במכרז בגוף הבנקאי היה בנק הפועלים, שנתן הצעה גבוהה ב-4 מיליון שקלים מהצעה ש - - -
כרמל שאמה-הכהן: מהמינימום.
יורם שפירא: מהמינימום.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זה המינימום?
יורם שפירא: 14 מיליון שקלים.
יורם שפירא: על מנת לסבר את האוזן – שני הגופים, יחד, שילמו למעלה מ-28 מיליון שקלים בטרום המכרז, בימים האלה עד גמר המכרז, ב-1/11/2011.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הם שילמו 28 מיליון שקלים לא - - - שכר דירה, אלא דרך הפעילות?
יורם שפירא: זה אותו דבר, זה לא שכר דירה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, 14 מיליון שקלים זה מחיר קשיח שלא מותנה, גם אם הוא לא מרוויח, או לא עושה פעולה אחת.
יורם שפירא: אני רוצה להבהיר.
יורם שפירא: התשלומים לרשות שדות התעופה כוללים את כל המרכיבים.
יורם שפירא: זה לא שכר דירה, אלא דמי הרשאה משולבים, בסיסיים הכוללים שכר דירה ועוד תשלומים, לרבות דמי הפעילות - -
לאה ורון: אבל זה לא תלוי מחזור.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא תלוי מחזור.
יורם שפירא: - - מול זה עומד אחוז מהמחזור.
כרמל שאמה-הכהן: הגבוה מביניהם.
יורם שפירא: הגבוה מביניהם.
כרמל שאמה-הכהן: במקרה שציינת הם נפלו לגבוה מביניהם לפעילות.
יורם שפירא: בוודאי, אבל הם שילמו את זה בפועל בשנים האחרונות - - -
כרמל שאמה-הכהן: במכרז הקודם כמה היה הסכום שעכשיו ציינת – 14 מיליון שקלים?
יורם שפירא: אני רוצה שנבין שכאשר פתחנו את טרמינל 3 בשנת 2002 כשהיו המכרזים, עמדנו על תנועת נוסעים שהיא כמעט חצי מתנועת הנוסעים היום.
יורם שפירא: הטרמינל היה שונה לגמרי במבנה שלו.
יורם שפירא: טרמינל ליניארי – שזה רוב שדות התעופה בעולם, שבו הפעילות מתפצלת באזורים רבים – או שאתה פונה ימינה, שמאלה או הולך ישר ואז צריך לשכפל את כמות הדלפקים לכל מוצר.
יורם שפירא: זאת אומרת צריך 4-3 חנויות בשמים.
יורם שפירא: המרות מטבע חוץ – במקום 6 דלפקים צריך 18 דלפקים, וזה מעלה משמעותית את הוצאות הזכיין.
יורם שפירא: לעומת זאת עברנו לטרמינל עגול, כאשר כל הקהל עובר באותו מקום.
יורם שפירא: זאת אומרת שלא משכפלים חנויות, אלא מגדילים את הפוטנציאל של הזכיין ומורידים לו את ההוצאות.
יורם שפירא: בצורה הזאת הוא ממקסם את התועלת, ורשות שדות התעופה ממקסמת תועלת, והאזרח מרוויח.
יורם שפירא: הוא מקבל מחירים טובים יותר, בזמן קצר יותר ובכמות גדולה יותר.
יורם שפירא: במקום שיהיו 3 חנויות של 1,000 מטר, יש חנות של 3,000 מטר.
יורם שפירא: אז בחנות של 3,000 מטר, במקום לשים 3 בשמים זהים, אני שם 3 סוגי בושם שונים ואותו הדבר גם במוצרים האחרים.
יורם שפירא: דברים שממקסמים את התועלת לצרכן.
יורם שפירא: הדבר הזה מביא לכך שסל הקניות הממוצע בנמל התעופה בן גוריון גדול משמעותית מהעולם.
יורם שפירא: עזוב את הישראלים, אני מדבר גם על התיירים.
יורם שפירא: לא רק הסל: אחוז הכניסה לחנויות, אחוז המעבר מצרכן פוטנציאלי לצרכן בפועל.
יורם שפירא: כל אלה נמדדים בכל מתחמי הפעילות.
יורם שפירא: אני מניח שביקרתם בנמל התעופה בן גוריון, ואתם יודעים את מה שאני מדבר.
יורם שפירא: אין הרבה מקומות שמקבלים את רמת התהליכים והשירותים כמו בנמל התעופה בן גוריון.
יורם שפירא: אני חוזר למכרז – התקבלה הצעה של בנק הפועלים.
יורם שפירא: הצעה כשרה כדת וכדין.
יורם שפירא: דרך אגב, לא מתפקידה של ועדת המכרזים של רשות שדות התעופה לדון במניעים המסחריים, הכלכליים של כל גוף שמגיש הצעה.
יורם שפירא: כל אחד עושה את השיקולים המסחריים והכלכליים שלו.
יורם שפירא: עמדו בפני רשות שדות התעופה הצעה אחת כשרה.
יורם שפירא: הצעה אחת שנמשכה מתיבת המכרזים – הודיעו שהם מושכים אותה.
יורם שפירא: אז עומדות בפני רשות שדות התעופה 4 אפשרויות: אחת, להגיד בסדר – יש זוכה כשר.
יורם שפירא: הוא יעבוד לבד, עם כל המגבלות.
יורם שפירא: איפה הבעיה?
יורם שפירא: לא תהיה תחרות במטבעות האקזוטיים.
יורם שפירא: יהיה זכיין אחד, כל השוק יהיה שלו.
יורם שפירא: אני מניח שבאחוזים, בלי לעשות כלום, נקבל את אותו הכסף.
יורם שפירא: האם אפשרות אחת טובה?
יורם שפירא: לא בגלל רשות שדות התעופה, אלא בגלל הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: בדקתם למה לא ניגשו אנשים?
יורם שפירא: מיד אומר.
יורם שפירא: אפשרות שנייה היא לצאת למכרז.
יורם שפירא: את המכרז אפשר לראות ב-3 אפשרויות שונות: אחת, לצאת למכרז כמו שהוא.
יורם שפירא: כלומר מה הרוויחו חכמים?
יורם שפירא: הרי אם לא ניגשו במכרז הראשון, למה שייגשו במכרז השני?
יורם שפירא: כלומר, אפשרות לא הגיונית.
כרמל שאמה-הכהן: המפעיל הפרטי הקיים, לא ניגש במכרז הראשון?
יורם שפירא: המפעיל הקיים הוא זה שביקש להוציא את הצעתו מתיבת המכרזים.
כרמל שאמה-הכהן: המפעיל הלא בנקאי.
יורם שפירא: המפעיל הפיננסי – צ'יינג' פלייס.
יורם שפירא: הם יושבים פה.
כרמל שאמה-הכהן: למה משכתם את ההצעה שלכם?
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא חייבים לענות, אבל אולי זה יעזור לדיון.
אברהם גרינר: אני יושב ראש חברת "צ'יינג' פלייס".
אברהם גרינר: אנחנו מפעילים ב-14 השנים האחרונות את כל היציאות ומעברי הגבול במדינת ישראל, כולל בנמל התעופה בן גוריון.
אברהם גרינר: 14 מיליון השקלים זה מחיר מינימאלי, שעל פניו יש בו הפסד גולמי, ובהמשך נסביר למה.
אברהם גרינר: משכנו את ההצעה כי הרגליים רעדו.
אברהם גרינר: מר יורם שפירא יודע את זה – שלחתי לו אס.
אברהם גרינר: אמ.
אברהם גרינר: אס והסברתי לו למה.
אברהם גרינר: ב-14 מיליון שקלים יש הפסד גולמי של 4-2 מיליון שקלים בכל שנה.
אברהם גרינר: בנק הפועלים, עם ה-18 מיליון שקלים שלו ועם ההגבלה, יפסיד בין 12-10 מיליון שקלים בכל שנה.
אברהם גרינר: אני לא בנק הפועלים.
אברהם גרינר: לנו אין אפשרות לספוג הפסד גולמי ואני אסביר: כל עסקה מעל 350$ בשדה התעופה, עם ההגבלה, היא 2%.
אברהם גרינר: איך אדם יכול לתת 5.6% - - - ?
כרמל שאמה-הכהן: מה הרווח הגולמי הממוצע שלך?
אברהם גרינר: הממוצע על עסקה הוא 330$-340$ בשדה התעופה.
אברהם גרינר: הרווח הממוצע שם הוא 3.8%-3.9%.
כרמל שאמה-הכהן: 4% ומטה.
אברהם גרינר: 4% ומטה.
אברהם גרינר: אין מעל 4%.
אברהם גרינר: איך יכול בנק להציע 3.65% פלוס מס ערך מוסף, שזה 4.25%?
אברהם גרינר: איך הוא מרוויח?
אברהם גרינר: על כל עסקה הוא מפסיד 0.25% בממוצע.
כרמל שאמה-הכהן: אולי שווה לו הנוכחות במקום?
אברהם גרינר: זה הפסד גולמי, בלי ההוצאות.
אברהם גרינר: אנחנו מכירים את רשות שדות התעופה.
אברהם גרינר: יודעים כמה הם קפדנים ורציניים.
כרמל שאמה-הכהן: אתם משכתם הצעתכם, כי בתנאים המינימאליים שהציבה רשות שדות התעופה, זה להפסיד כסף?
אברהם גרינר: בדיוק.
אברהם גרינר: אנחנו מאד רוצים לעשות את העבודה.
אברהם גרינר: אנחנו מאד רוצים להמשיך לפעול בשדה התעופה.
אברהם גרינר: הגשנו את ההצעה וידענו שאיש לא ייגש.
אברהם גרינר: ההצעה שלנו הייתה 14,000,001 שקלים, בשקל אחד יותר.
אברהם גרינר: משכנו אותה כשידענו מראש שאין אף אחד.
אברהם גרינר: זה לא מתוך טריק.
אברהם גרינר: זה מתוך חשש.
כרמל שאמה-הכהן: משכתם את ההצעה כי לא יכולתם לעמוד בתנאים התפעוליים.
אברהם גרינר: אי אפשר לעמוד.
אברהם גרינר: מר יורם שפירא לא אומר שמה שהיה טבעי לעשות הוא: יש זכיין אחד.
אברהם גרינר: מורידים את תנאי הסף, משאירים את ההגבלה ויוצאים למכרז נוסף.
אברהם גרינר: ביחד איתנו היו 7 זכיינים, או 8 – אף אחד לא ניגש ב-14 מיליון שקלים.
אברהם גרינר: בנק הפועלים, מתוך שיקוליו, שאחרי זה הבנו למה - - -
כרמל שאמה-הכהן: עזוב את הבנק.
כרמל שאמה-הכהן: למה לא ניגשת בשלב השני?
אברהם גרינר: תיכף אסביר.
אברהם גרינר: בנק הפועלים הגיש 18 מיליון שקלים, ואנחנו חשבנו: יש פה פרסום, הוא ישים שלט, כדאי לו.
אברהם גרינר: אבל אחרי שבוע הבנו למה הוא עשה את זה – פתאום אין הגבלה.
אברהם גרינר: אמרתי למר יורם שפירא: בלי הגבלה אני מציע 35 מיליון שקלים במכרז הראשון, למה 18 מיליון שקלים?
אברהם גרינר: בלי הגבלה, תעשה מה שאתה רוצה.
אברהם גרינר: הציבור משלם, אתה יכול לעשוק אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא ידעת שהסירו את ההגבלה?
אברהם גרינר: ההגבלה הוסרה בדיעבד.
כרמל שאמה-הכהן: לא נראה לי הגיוני שההגבלה הוסרה בדיעבד.
יורם שפירא: אני לא רוצה להגיב לדבריו של מר אברהם גרינר.
יורם שפירא: אני רוצה להגיד את עמדתנו.
יורם שפירא: כמו שאמרתי היו לנו 4 אפשרויות: אחת, שב ואל תעשה – טוב לרשות שדות התעופה ורע לציבור.
יורם שפירא: החלטנו לא לעשות את זה.
רונן ישראלי: תתייחס לשאלה שלו אם זה הוסר בדיעבד.
יורם שפירא: אני צריך לענות לך?
יורם שפירא: מי אתה שאני יענה לך?
יורם שפירא: אפשרות שנייה, לצאת למכרז כמו שהוא, ולהפחית את דמי ההרשאה, אבל יש גוף שזכה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מדבר על בנק הפועלים?
יורם שפירא: האם רשות שדות התעופה תיתן לגוף שזכה תנאים קשים יותר מגוף אחר שזכה?
יורם שפירא: איפה נשמע דבר כזה?
יורם שפירא: אנחנו גוף ציבורי.
יורם שפירא: זה לא עומד במבחן משפטי וציבורי, בייחוד כשעומדת האופציה לא לצאת למכרז נוסף.
יורם שפירא: אפשרות שלישית, לצאת למכרז פתוח לכל – כלומר, כל אחד יכול להשתתף במכרז הזה.
יורם שפירא: להסיר את מגבלת החלוקה בין מפעיל פיננסי לבין בנק.
יורם שפירא: זו אפשרות מצוינת.
יורם שפירא: זאת אומרת, אנחנו פותחים את התחרות עוד יותר.
יורם שפירא: מאפשרים לבנקים נוספים להשתתף ולא להגביל את בנק הפועלים מלהשתתף.
יורם שפירא: אמרנו: עד כאן.
יורם שפירא: אנחנו רוצים לשמר את התחרות והחלטנו לא לאפשר לבנק הפועלים להשתתף.
יורם שפירא: זאת אומרת לפתוח את התחרות לכל הגופים, אבל לא לאפשר לבנק הפועלים להשתתף כדי שתהיה תחרות.
כרמל שאמה-הכהן: האפשרות להוציא מכרז רק לגופים פיננסיים, לא עמדה בפניכם?
יורם שפירא: הייתה, אבל הגופים הפיננסיים לא ניגשו למכרז.
יורם שפירא: רצינו להגדיל את מגוון הגופים שישתתפו במכרז, כדי שתהיה תחרות אמיתית.
כרמל שאמה-הכהן: לא, בלי התנאי של מינימום 14 מיליון שקלים.
יורם שפירא: שקלנו את זה.
יורם שפירא: אמרנו: אנחנו רוצים להגדיל את פוטנציאל המשתתפים במכרז, על מנת שייגשו למכרז.
יורם שפירא: יכולנו לא לעשות דבר, המכרז יסתיים והכול בסדר – אף אחד לא אמר שצריכים להיות שניים.
יורם שפירא: אנחנו רצינו שיהיו שניים.
יורם שפירא: היה לנו ברור שאחת מאבני הנגף המרכזיות זה נושא עמלת ההמרה.
יורם שפירא: אני רוצה להבהיר: עמלת ההמרה היא החלק הקטן, מה שגדול זה הפרשי השער.
כרמל שאמה-הכהן: הפרשי השער לא מפוקחים?
יורם שפירא: יש שער קנייה ושער מכירה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אין לזה מקסימום ומינימום?
יורם שפירא: רשות שדות התעופה לא קובעת שערי קנייה ומכירה.
יורם שפירא: אנחנו מתעסקים רק בעמלה.
יורם שפירא: זה לא נכון שבעיר לא לוקחים עמלה.
יורם שפירא: זה משוקלל בשערים.
כרמל שאמה-הכהן: ביררתי בעיר ואמרו לי שהעמלה אפס.
כרמל שאמה-הכהן: נכון שניתן לקחת את העמלה ולזרוק אותה להפרשי השער, אבל שאלתי מהו מרווח השער, וקיבלתי תשובה ברורה – בעיר, אחוז בדולר.
יורם שפירא: המרווחים הם 8%-7%.
יורם שפירא: תנסה לקנות ולמכור.
כרמל שאמה-הכהן: בדקתי באופן אישי, אין כאלה דברים.
כרמל שאמה-הכהן: המרווחים בדולר הם 5-4 אגורות, ביורו 6 אגורות.
כרמל שאמה-הכהן: אותו הדבר, פחות או יותר, בלירה סטרלינג, וזה מביא ל-1.25%-1%.
כרמל שאמה-הכהן: אני עדיין לא מבין למה לא לקחתם את זה למקום, ואני מבין את הרצון בתחרות, ואני איתכם כל הדרך, להוריד את ה- - -?
יורם שפירא: דרך אגב, חברת "צ'יינג' פלייס" לא מזכירה שהיא עתרה לבית המשפט ו-70% מהדברים עורכי דינם יגידו להם שאסור להם לדבר פה, כי זה בדיון מחר בבית המשפט.
יורם שפירא: אני פה בלי עורכי דין.
יורם שפירא: שהם ישמרו על מה שמותר ואסור.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מעודכן בזה.
יורם שפירא: אז אני מעדכן שמחר יש דיון בבית-המשפט על עתירה שהגישה חברת "צ'יינג' פלייס" על 90% מהדברים שהם רוצים לדבר עכשיו.
יורם שפירא: זה בניגוד לכל כלל אתי של בתי-משפט.
יורם שפירא: אני לא יודע מה מותר ומה אסור.
כרמל שאמה-הכהן: שאף אחד לא יגיד משהו שלא מותר.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בעתירה מנהלית?
לאה ורון: שכל צד ישמור על הכללים.
יורם שפירא: אמרנו שנפתח לכל השוק ונסיר את המגבלה כדי שייכנס עוד גורם.
יורם שפירא: אני חוזר, במטבעות האקזוטיים יש תחרות מצוינת בנמל התעופה בן גוריון.
יורם שפירא: אני מניח, שכמו רבים בחדר הזה, כשנסענו לתאילנד קנינו מטבעות בשדה התעופה, ולא במקום אחר.
יורם שפירא: רצינו עוד מתמודד, וידענו שהמגבלה היא עמלת ההמרה, ושחברת "צ'יינג' פלייס" לא תיתמם כי גם הם טענו את זה כל הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: במהלך - - - הקודמות?
יורם שפירא: במהלך השנים, במכרז ולאחר המכרז.
אברהם גרינר: never.
יורם שפירא: לכן זה מה שעשינו.
יורם שפירא: אמרנו: קודם כל שיבוא גוף פיננסי נוסף והתחרות תעשה את שלה.
יורם שפירא: על מנת לשמור על ההגינות, אמרנו שנסיר את המגבלה גם מבנק הפועלים, כי יש עליו פיקוח של בנק ישראל.
יורם שפירא: לאחר שפנית אלינו החזרנו את העמלה לבנק הפועלים.
יורם שפירא: לא שיש עם זה בעיה משפטית, אבל זו לא הסוגיה.
כרמל שאמה-הכהן: החזרתם את העמלה רק לבנק?
יורם שפירא: באותו מכרז שהייתה מגבלה על העמלה.
יורם שפירא: איפה אנחנו עומדים כרגע?
יורם שפירא: גוף פיננסי נוסף הגיש הצעה.
יורם שפירא: יש שתי הצעות כשרות, שוועדת המכרזים החליטה עליהן כזוכות במכרז.
יורם שפירא: בנק הפועלים תחת המגבלה.
יורם שפירא: הלקוח בודק ומתוחכם – הישראלי והתייר.
יורם שפירא: כשהוא מקבל דיל טוב, העסקאות בנמל התעופה בן גוריון מצוינות.
יורם שפירא: כשאין דיל טוב, העסקה לא טובה ופונים אלינו על כל צעד ושעל.
יורם שפירא: דרך אגב, היו מעט מאד תלונות בנושא המרת מטבע חוץ ב-7 השנים האחרונות.
יורם שפירא: למיטב זכרוני ניתן לספור על כף יד אחת את כמות התלונות שהיו, כי המסחר ברשות שדות התעופה, בשוק המרת מטבע חוץ, במטבעות המפוקחים והלא מפוקחים, הוגן.