GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אודליה אסולין-דגני: אין דמי חבר, אין דמי-חבר.
ירון אדלשטיין: יש אגרות.
אוולין טיבר: מה שמשלמים מכסה את העלויות.
ישראל חסון: טוב, חבר'ה, הספיק לנו עם סוסים.
ישראל חסון: אז אנחנו מאשרים.
ישראל חסון: תודה רבה לכולם.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים על תעשיית הון סיכון ועל המשברים שבהם אנחנו נמצאים.
רוברט אילטוב: מחכה לנו גם משבר באירופה והמשך האטה בארצות-הברית, שמשפיעים על הגיוסים.
רוברט אילטוב: עם זאת אנחנו רואים מהנתונים שהגיעו לידי הוועדה שאכן יש עלייה בגיוסי הון, אבל מצד שני יש ירידה בגיוסי הון של קרנות ישראליות.
רוברט אילטוב: היום אנחנו נדון בהיבטים ובשאלות שעולים מהנושא הזה.
רוברט אילטוב: הדובר הראשון יהיה המדען הראשי, שיציג את הדברים כפי שהם נראים מבחינתו.
רוברט אילטוב: אבי חסון, בבקשה.
אבי חסון: תודה רבה לך.
רוברט אילטוב: אתה פעם ראשונה אצלנו בוועדה, אז אני רוצה לברך אותך על תפקידך ולאחל לך בהצלחה.
רוברט אילטוב: אני חושב שהתפקיד שלך מאוד חשוב למשק הישראלי והגישות שלך ישפיעו ישירות, ולכן חשוב שאנחנו נפעל פה ונתמוך בך ובתקציבים שאתה מנווט.
רוברט אילטוב: אני אשמח להיות עזר בכל דבר בנושא הזה.
אבי חסון: תודה ליושב-ראש.
אבי חסון: אני חייב להגיד שבזמן הקצר שאני נמצא בתפקיד כבר יצא לנו לדבר ולהיעזר זה בזה, ושיתוף הפעולה הוא טוב מבורך.
אבי חסון: ניתנה הקדמה על ידי חבר הכנסת אילטוב.
אבי חסון: אני חושב שמספר נתונים שהתפרסמו לאחרונה בהחלט מעלים שאלה לגבי החוסן של שוק ההון סיכון הישראלי.
אבי חסון: אני רוצה להקדים ולומר משהו שהוא חשוב, במיוחד מנקודת המבט שלי, כמי שאחראי לייעץ לממשלה בנושא התעשיות עתירות הידע ואחראי על ה"אקו-סיסטם" הזה.
אבי חסון: בתוך ה"אקו-סיסטם" של החדשנות, המדע והטכנולוגיה, קרנות ההון סיכון הן רכיב מרכזי וחשוב לקידום והפיכת רעיונות לחברות בעלות תשואה כלכלית.
אבי חסון: התברכנו בישראל בשוק הון סיכון שהוא בוגר ומפותח ומוצלח.
אבי חסון: בהשוואה בין-לאומית מעטים המקומות, אם בכלל, מחוץ לארצות-הברית שיש להן שוק כזה.
אבי חסון: אני לא אתאפק מלהזכיר שההתחלה של התעשייה הזאת התחילה בעצם מתכנית "יוזמה", תכנית ממשלתית בהובלת המדען הראשי דאז, בתחילת שנות ה-90.
אבי חסון: אבל הממשלה כבר מזמן לא שם, וטוב שכך.
אבי חסון: התפתחה פה תעשייה שעומדת על שתי הרגליים.
אבי חסון: עם זאת העננים הם רבים, וחשוב להקדים ולומר שרבות מהבעיות שהשוק הזה נתקל בהן אינן ייחודיות לישראל.
אבי חסון: עולם ההון סיכון ככלל, ברמה הגלובאלית, נמצא היום תחת בחינה, עם הרבה מאוד שאלות לגבי המודלים, ועם הרבה מאוד משקיעי עוגן שמצמצמים את השקעתם ב-"asset class" הזה.
אבי חסון: רק השבוע התבשרנו על "קלפרס", קרנות הפנסיה של קליפורניה, גוף שהיה אחד המשקיעים הגדולים בעולם וצמצם מאוד את השקעתו בהון סיכון.
אבי חסון: גם הקרנות הישראליות נהנו מההשקעות של אותו גוף.
אבי חסון: אבל ברור שרובן של התופעות שאנחנו עדים להן כאן איננו ייחודי לנו.
אבי חסון: גם בארצות-הברית למשל נתקלים בתופעה של צמצום השקעות, צמצום מספר הקרנות, צמצום משקיעים.
אבי חסון: כל הדברים האלה בהחלט מדאיגים.
אבי חסון: עם זאת יש לנו בישראל כמה מאפיינים ייחודיים בנוסף לבעיות הגלובליות, וחשוב להציף אותם ולהתייחס אליהם.
אבי חסון: אחת מהעובדות – והיא עובדה מרכזית – היא ההשתתפות הנמוכה של המשקיעים המוסדיים בהשקעות בהון סיכון הישראלי.
אבי חסון: בעיניי זו אנומליה בעייתית.
אבי חסון: הממשלה כבר הבחינה באנומליה הזאת, ובתחילת השנה גם השיקה תכנית לעידוד המוסדיים להשקעות בהיי-טק או בהון סיכון.
אבי חסון: בעיניי, בנוסף לכל הבעיות שכבר תיארתי, האתגר של קרנות ההון סיכון הישראליות להתמודד גם עם היעדר ההשתתפות הזה, הוא מאוד מאוד משמעותי.
אבי חסון: חשוב להבין פה גם את הדינמיקה האמיתית.
אבי חסון: כשקרן הון סיכון הולכת לגייס בחוץ-לארץ, אז בנוסף לכל ההסברים הברורים שהיא צריכה לעשות כחברה שמנסה לגייס כסף, היא גם צריכה לבלות לא מעט זמן בלהסביר על ישראל.
אבי חסון: למה ישראל, למה לבצע השקעות באותה טריטוריה, עם כל תשואות הסיכון שלה ועם כל האתגרים שבלבצע השקעות.
אבי חסון: בעוד שלמשקיע מוסדי בישראל לפחות הקטע הזה ידוע ומוכר.
אבי חסון: כל דרך של הממשלה להעלות את השתתפות המוסדיים בהיי-טק – אני מכליל בכוונה בהיי-טק, לא רק בקרנות הון סיכון, אך בוודאי שגם בהן – היא מבורכת.
אבי חסון: אולי אתייחס לזה בהמשך, ברמת הצעדים הקריטיים.
אבי חסון: אני רוצה לומר שמהפוזיציה שלנו חשוב להסתכל על קרנות ההון סיכון כחלק ממודל מימון לאומי שלם יותר, ולא להתמקד רק בבעיה הזאת.
אבי חסון: כשאנחנו, במדען הראשי, מנסים להסתכל על איך אפשר להצמיח פה תעשייה ומתמקדים לרגע בפן המימוני שלה – חברה שיוצאת לדרך נדרשת למספר תחנות מימון לאורך חייה.
אבי חסון: אני חושב שיש לנו עדיין הרבה מה לעשות גם בתחנות האחרות.
אבי חסון: זה כולל אגב הן מימון פרטי והן מימון ציבורי.
אבי חסון: לצערי השחיקה כפולה – בשני התקציבים.
אבי חסון: אנחנו אגב, במדען הראשי, יכולים להיות ברומטר לא רע לירידה בהשקעות הסקטור הפרטי, כי באופן מידי הביקושים אלינו עולים.
אבי חסון: בעולם שבו בנוסף לירידה בסקטור הפרטי יש גם ירידה במקורות הממשלתיים, נוצרת לתעשייה בעיה כפולה.
אבי חסון: אבל כשמסתכלים על מודל מימון לאומי כזה, חשוב להסתכל על כל הרכיבים שלו.
אבי חסון: זה אומר לבצע את הכלים הנכונים גם להשקעות של אנג'לים.
אבי חסון: אני מודע לחוק האנג'לים שחוקק, אבל אני חושב שיש מקום להתאים את החוק הזה ולעשות אותו טוב יותר.
אבי חסון: אנחנו מבצעים פעילות כדי להפוך את החוק הזה לישים יותר למספר רב יותר של חברות.
אבי חסון: זה כולל גם השקעות seed בחממות הטכנולוגיות וגם בקרנות ההון סיכון, וזה כולל גם השקעה בטווח מאוחר יותר, שהיא לא נושא הדיון היום ולכן לא נתמקד בה.
אבי חסון: נכון שבזמן האחרון אנחנו עדים ליותר מעבר של קרנות להשקעה בעולם הזה, אבל עדיין יש לנו פער ביכולת להצמיח חברות בשלב המאוחר יותר כדי לבנות חברות חזקות ועתירות ידע.
אבי חסון: זה כולל גם הכנסה של שוק ההון בתל-אביב כמקור לגיוס כספים לחברות טכנולוגיות והפיכה של הבורסה ליותר טכנולוגית.
אבי חסון: ואני יודע שההנהלה הנוכחית מאוד "מיינדד" לעניין הזה.
אבי חסון: אנחנו רואים כבר הצלחות יפות, בעיקר בסקטור הביו-טכנולוגיה.
אבי חסון: אבל במסגרת של מודל למימון לאומי, גם לשוק ההון יש מקום.
אבי חסון: ואגב, למוסדיים יש מקום לשחק גם בתוך שוק הון ציבורי ולא רק במסגרת השקעות בקרנות הון סיכון.
אבי חסון: אז נדרשת הסתכלות שהיא גם ארוכת טווח וגם רחבה מבחינת הכיסוי שלה.
אבי חסון: נסתכל לרגע על נושא הדיון גופא, שהוא קרנות ההון סיכון.
אבי חסון: אני רוצה להדגיש שהירידה הזאת היא ירידה מדאיגה.
אבי חסון: אם אנחנו מסתכלים על הנתונים האחרונים, חלקן של הקרנות הישראליות בהשקעות בהיי-טק ירד בכ-25%.
אבי חסון: היסטורית המספר היה בערך חצי-חצי, 55%-60% משקיעים זרים.
אבי חסון: בעולם שבו החלק של הישראלים יורד אנחנו מגיעים לאזורים שהם לא טובים לנו, במיוחד אם נזכור שזה בעיקר פוגע בחברות הצעירות, כי מסורתית חלקן של הקרנות הישראליות היה גדול יותר בחברות הצעירות.
אבי חסון: אז מה צריך לעשות, לפחות מבחינתנו?
אבי חסון: אני רוצה לומר את תפיסת העולם שלי בכלל, שהיא נכונה גם לעניין הזה: מעבר לכל תפקידי הממשלה – ולממשלה יש תפקיד מרכזי בעולם המחקר והפיתוח – הכלל הראשון שלנו צריך להיות "do no harm".
אבי חסון: כמו שבועת הרופאים.
אבי חסון: צריך להיזהר: כל פעם שאנחנו מתערבים, ההתערבות צריכה להיות מוצדקת ובמידה.
אבי חסון: אני חושב שהדברים העיקריים שאנחנו צריכים להתרכז בהם, מעבר למה שכבר אמרתי, זה קודם כול להגביר את היקף פעילות המוסדיים.
אבי חסון: אני אומר שוב: יש את התכנית הקיימת, שמנוהלת באגף החשב הכללי.
אבי חסון: אני רואה פה את אגף תקציבים ואני מניח שהם יחלקו חלק מהנתונים.
אבי חסון: אני חושב שהתכנית הזאת צעירה ועוד מוקדם לשפוט אותה.
אבי חסון: חלק מהתוצאות הראשוניות שלה הן חיוביות, אבל היא עדיין לא נותנת את מלוא האימפקט.
אבי חסון: אני מקווה שהיא תעשה את זה.
אבי חסון: אבל בנוסף לתכנית הזאת, כל פעילות, צעד, רגולציה שיודעים לעודד את המוסדיים להיכנס להשקעות בתעשיות עתירות הידע, גם דרך קרנות ההון סיכון וגם דרך מבנים חדשניים – בעיניי הם מבורכים ורצויים, וצריך לקדם אותם.
אבי חסון: הדבר השני שאנחנו בוחנים כרגע הוא הסתכלות על צורכי התעשייה, בעיקר בשלב ה-early stage , השלב המוקדם.
אבי חסון: אמרתי שזה המקום שנפגע מיד.
אבי חסון: אנחנו במדען הראשי מרגישים את זה בצורה מאוד אקוטית, בעיקר דרך החממות הטכנולוגיות, שהן היום המשקיע early stage הגדול במדינה.
אבי חסון: כ-200 חברות בכל רגע נתון מתנהלות במסגרת החממות האלה; כ-80 חברות חדשות מדי שנה.
אבי חסון: אנחנו רוצים לוודא שלחממות האלה יש אבא ואימא ויש מי שקולט את הילדים האלה כשהם מבשילים ויוצאים לעולם האמיתי.
אבי חסון: זה היה אחד התפקידים המסורתיים של קרנות ההון סיכון, והיינו רוצים לוודא שאם התפקיד הזה לא ממולא, יש מי שמחכה לחברות האלה כדי לאפשר להן לצמוח.
אבי חסון: אנחנו בוחנים כרגע שורה של מבנים שונים ותכניות שונות כדי להתמודד עם העניין הזה.
אבי חסון: אני רוצה לסכם ולומר שוב את הדברים הבאים.
אבי חסון: ראשית, ההון סיכון ובריאות ההון סיכון הישראלי חשובים למערך החדשנות בישראל.
אבי חסון: זה חלק מהותי מה"אקו-סיסטם" של המדע והטכנולוגיה, ואנחנו רוצים לראות אותו בריא, צומח ומשגשג.
אבי חסון: שנית, האיומים והטלטלות שהוא עובר הם חלק ממשבר עולמי רחב יותר.
אבי חסון: המשבר לא נמצא בשליטתנו, וחשוב לנו לנטר אותו בקפידה ולראות לאן נושבת הרוח, כדי להתאים את הצעדים ברמה ארוכת הטווח להתפתחויות שנוצרות, וכדי להיזהר מפעילויות נקודתיות אגרסיביות כאלה ואחרות.
אבי חסון: מעבר לזה, התפקיד שלנו, כממשלה, צריך להיות וידוא של אותו מודל מימון לאומי שמסתכל על מחזור חיי המימון של חברה, החל מהשקעות של אנג'לים ועד לשוק ההון בבורסה; והתערבות נקודתית איפה שצריך, כדי לקדם סקטורים ספציפיים שנפגעים יותר.
אבי חסון: כי בעולם שבו יש פחות השקעות לא כל הסקטורים נפגעים באותה מידה.
אבי חסון: הסקטור הפרטי – לא חלילה מביקורת, אני ביליתי 20 שנה בסקטור הזה – נוטה להשקעות שהן נמוכות סיכון וקצרות טווח.
אבי חסון: חלק מהסקטורים שאיתם אנחנו מתמודדים הם בהגדרה עתירי מחקר, אי-ודאות וסיכון, וארוכי טווח.
אבי חסון: קלינטק, מדעי החיים – הרבה מתחומי העתיד הם כאלה.
אבי חסון: לכן חשוב שנעזור לסקטור הפרטי לגשר על תקופת האי-ודאות הזאת באמצעות הכלים הממשלתיים שאותם אנחנו נבחן.
אבי חסון: את זה אנחנו עושים כל הזמן.
אבי חסון: תודה רבה.
רוברט אילטוב: משרד האוצר, אלון מסר, בבקשה.
אלון מסר: בוקר טוב.
אלון מסר: בהמשך לדברים שאמר המדען הראשי, משרד האוצר ומשרד התמ"ת השיקו בתחילת 2011 תכנית שהמטרה שלה היא לעודד גופים מוסדיים ישראליים להשקעות בתעשייה עתירת הידע, בין היתר בקרנות הון סיכון אך לא רק.
אלון מסר: חשוב לציין שהתכנית מאפשרת מודלים הרבה יותר גמישים, מאפשרת התפתחות של מודל גם לקרנות ציבוריות, שנסחרות בבורסה, וגם לקרנות קשורות.
אלון מסר: כל מיני מודלים אפשריים כדי שיהיה למוסדיים יותר נוח להשקיע בתעשייה עתירת הידע.
אלון מסר: התכנית יצאה לדרך בתחילת ינואר.
אלון מסר: הוקצו לה 200 מיליון שקל מהממשלה, שאמורים בניצול מלא להגיע להשקעה של 800 מיליון שקל של הגופים המוסדיים בתעשייה עתירת הידע.
אלון מסר: עד היום – עוד לא הסתיימה השנה – נוצל כבר יותר ממחצית התקציב.
אלון מסר: הגופים המוסדיים הישראליים הצהירו והתחייבו להשקיע בתעשייה עתירת הידע במסגרת התכנית כ-450 מיליון שקל.
אלון מסר: עד כה כבר הושקעו בפועל במספר קרנות בערך 125 מיליון שקלים.
אלון מסר: אנחנו רואים שבעקבות התכנית יש דו-שיח מחודש בין הקרנות לבין המוסדיים, דבר שהוא אחת המטרות המוצהרות של התכנית.
אלון מסר: אנחנו יודעים שיש קרנות חדשות שנמצאות בתהליך, בין אם קרנות ציבוריות בין אם קרנות במבנים קצת שונים, והן מנסות להתאים את עצמן להשקעה של הגופים המוסדיים והתעשייה.
אלון מסר: אלה הנתונים.
אלון מסר: כמו שאמר המדען הראשי, הנקודות האלו צריכות להיבחן לטווח הקצר, הארוך והבינוני.
אלון מסר: בטווח הקצר באמת יצאה תכנית ממשלתית שמטרתה לעזור ליותר הון מקומי להגיע לתעשייה הישראלית, משהו שלא היה קיים פה מכל מיני סיבות, חלקן כלכליות חלקן קצת פחות.
אלון מסר: בטווח היותר ארוך צריך להבין יותר טוב מה קורה, לנתח.
אלון מסר: זה התפקיד של המדען הראשי, וכמו שהוא מציין, זה בדיוק מה שצריך לעשות.
רוברט אילטוב: אסתי פשין, בבקשה.
רוברט אילטוב: יש מצגת?
אסתי פשין: בוקר טוב לכולם.
אסתי פשין: אני אסתי פשין, מנכ"לית שדולת ההיי-טק.
רוברט אילטוב: מי שלא מכיר את אסתי נא להירשם אצלי בבקשה.
אסתי פשין: אני מנכ"לית שדולת ההיי-טק בכנסת, תפקיד שהוא "פרו-בונו".
אסתי פשין: המטרה של המצגת הנוכחית היא לשים על השולחן כמה נתונים שיאפשרו לנו אחר-כך לנהל דיון פתוח בשאלה האם קיים משבר בהון סיכון או לא קיים משבר בהון סיכון, ומה נדרש לעשות כדי לטפל בו.
אסתי פשין: הנתונים כולם לקוחים מתוך הסקר שמבצעת חברת IVC בשיתוף הפעם עם KPMG.
אסתי פשין: היא מוציאה את הסקר הזה פעם ברבעון.
אסתי פשין: הסקר הוא בסיס המידע העיקרי שמשמש אותנו להבנת התעשייה.
אסתי פשין: יש כאן כל מיני חתכים שאנחנו ביצענו, אבל הכול על בסיס הנתונים שלהם.
אסתי פשין: השקף הראשון מראה את גיוסי ההון על-ידי חברות ישראליות לאורך השנים.
אסתי פשין: אתם רואים כאן שני צבעים: צבע אחד מראה את סך כל הגיוסים והצבע השני מראה את הנתח של גיוסים מהקרנות הישראליות.
אסתי פשין: שני נתונים מעניינים ניתן ללמוד מתוך השקף הזה: מצד אחד שהיקף הגיוסים במגמת עלייה.
אסתי פשין: ברבעונים 3-1 של 2011 גויסו בסך-הכול יותר כספים מאשר בכל 2010, בכמויות ניכרות.
אסתי פשין: מצד שני אנחנו רואים המשך של מגמת הירידה בהיקף הגיוסים מקרנות ישראליות.
אסתי פשין: כפי שאמר המדען הראשי, ההשקעות נבדלות בסקטורים השונים.
אסתי פשין: אנחנו יכולים לראות כאן את היקף ההשקעות לפי סקטורים.
אסתי פשין: המספר לא מסתכם ל-100% כי יש גם סקטור שקוראים לו "אחר", אבל אלה ארבעת הסקטורים המעניינים.
אסתי פשין: אנחנו רואים מצד ימין את היקף ההשקעות הכולל ברבעונים 3-1 ב-2010, ובצד שמאל את הרבעונים 3-1 ב-2011.
אסתי פשין: אנחנו רואים את מספר החברות שבהן הושקע.
אסתי פשין: אנחנו רואים את שיעור ההשקעות מסך כל ההשקעות, ואנחנו רואים את ממוצע הגיוס לחברה.
אסתי פשין: כמה נתונים מעניינים שכדאי לשים לב אליהם: אנחנו רואים עלייה בממוצע הגיוסים לחברה כמעט בכל הסקטורים, למעט בסקטור התקשורת, שבו אנחנו רואים ירידה מסוימת.
אסתי פשין: אנחנו רואים עלייה בשיעור הגיוסים בתחום האינטרנט ובתחום התכנה.
אסתי פשין: אנחנו רואים ירידה בתחום מדעי החיים.
אסתי פשין: אגב, זה לא שונה משמעותית מהמגמה בעולם.
אסתי פשין: השקעות לפי שלב הן גם נתון מעניין.
אסתי פשין: רואים את ארבעת הפילוחים: היקף ההשקעות הכולל, מספר החברות, השיעור והממוצע לחברה.
אסתי פשין: כאן המספרים כן מסתכמים ל-100%.
אסתי פשין: רואים עלייה משמעותית בממוצע הגיוסים לחברה בשלבי ה-seed, ועלייה עוד יותר משמעותית בשלב ה-late stage.
אסתי פשין: כמו שאתם יכולים לראות, כמות החברות שגייסו בשלב ה-seed יותר מהוכפלה בין 2010 ל-2011.
אסתי פשין: עדיין זה מספר זעום, שיעור של 5% מסך כל ההשקעות.
אסתי פשין: כמה נתונים לגבי קרנות ישראליות.
אסתי פשין: דבר ראשון, נתון שלפעמים קצת מוצנע: היקף ההשקעות של קרנות ישראליות בחברות זרות.
אסתי פשין: אלה מספרים שלא נכללים ב-393 מיליון שקל שהוזכרו, אבל אתם יכולים לראות שהסך הכולל שהושקע ב-2011 בחברות זרות שווה ל-18% כמעט 20%, מהיקף ההשקעות של הקרנות בחברות ישראליות.
אסתי פשין: זה נתון מעניין, שאיננו מחווים לגביו דעה.
אסתי פשין: קרנות הן גורם שמטרתו היא בראש ובראשונה להרוויח.
אסתי פשין: עוד נתון מעניין, גם כן בהמשך למה שאמר המדען הראשי, הוא היקף ההשקעות שלא משתתפות בקרנות ישראליות.
אסתי פשין: לקרנות ישראליות יש תפקיד נורא משמעותי כשהן משתתפות בהשקעה – הן גורם מייצב.
אסתי פשין: כמות או היקף ההשקעות שבהן קרנות ישראליות לא משתתפות יותר מהוכפלה.
אסתי פשין: ב-2010 ברבעונים 3-1 ההיקף היה 232 מיליון, וברבעונים 3-1 ב-2011 567 מיליון.
אסתי פשין: זהו גידול של 144%.
אסתי פשין: הנתון האחרון משקף איזושהי מציאות שהולכת ומחמירה, איזושהי מגמה.
אסתי פשין: אם היו פה הנתונים של 2009, הייתם רואים את זה.
אסתי פשין: שיעור השקעות הראשונות של קרנות ישראליות, כלומר השקעות ה-seed וה-early stage.
אסתי פשין: אתם יכולים לראות שהמגמה היא מגמה של ירידה.
אסתי פשין: ב-2011 26% לעומת 30% ברבעונים המקבילים ב-2010.
אסתי פשין: עד כאן ניסיון לשים על השולחן נתונים שיאפשרו לנו לקיים דיון לאורם.
רוברט אילטוב: תודה רבה, אסתי.
רוברט אילטוב: נציגת הבורסה לניירות ערך, חני שטרית בך, בבקשה.
חני שטרית בך: מטבע הדברים אני רוצה לדבר על שיתוף הציבור וגיוס הון דרך הבורסה.
חני שטרית בך: אני חושבת שניתן לעשות הרבה.
חני שטרית בך: עשו את תכנית האוצר למוסדיים, אבל אף אחד לא דיבר על הציבור הרחב.
חני שטרית בך: אני חושבת שיש כאן ציבור רחב שיכול להשתתף.
חני שטרית בך: הציבור הזה אולי שונה במקצת, אבל בשנות ה-80, כשרצו להביא את חיפושי הנפט והגז למרכז הבמה, הביאו את זה דרך הבורסה.
חני שטרית בך: המוסדיים הגיעו בשלב השני.
חני שטרית בך: בשלב הראשון הגיע הציבור.
רוברט אילטוב: אני רק רוצה לעדכן אותך שאנחנו כן הכנו הצעת חוק בתחום ההיי-טק שהיא מאוד דומה לנושא של גז ונפט.
רוברט אילטוב: אנחנו נגיש אותה בהקדם, אם אני לא טועה זה בייעוץ משפטי של הכנסת.
קריאה: בוועדת שרים.
רוברט אילטוב: העוזרת שלי מעדכנת אותי שזה בשלב יותר מתקדם ממה שחשבתי.
חני שטרית-בך: אני אשמח להעלות כמה דברים, ואשמח לשמוע את העדכון.
חני שטרית-בך: אני חושבת שאפשר לעשות משהו דומה כדי למשוך משקיעם פרטיים, אפשר לעשות בשביל הציבור הרחב משהו דומה לחוק האנג'לים.
חני שטרית-בך: חוק האנג'לים, בגדול, לקח את ההשקעה ואִפשר לנכות אותה מרווחי הון שוטפים.
חני שטרית-בך: אני חושבת שאפשר לעשות בשביל הציבור אותו דבר: לקחת את הוצאות רכישת המניות בהנפקה ולאפשר לציבור לנכות את זה מרווחי הון שוטפים באותה שנה.
חני שטרית-בך: אפשר לשקול שני סוגי תאגידים חדשים, שלא קיימים היום בבורסה: אחד, שותפויות מו"פ שישקיעו בחברות מו"פ.
חני שטרית-בך: הרעיון כאן הוא כמו הנפט.
חני שטרית-בך: שניים, חברה שקופה, שגם כאן זה יהיה יותר דומה לחברות ה-REIT.
חני שטרית-בך: גם כאן – לא כפל מס, אלא מיסוי ברמת המחזיק.
חני שטרית-בך: אלה שני הדברים שיכולים למשוך את הציבור על-ידי הטבות מס.
חני שטרית-בך: אני חושבת שחשוב למשוך את החברות הישראליות להשקיע קודם כל בבורסה בישראל.
חני שטרית-בך: אנחנו רואים את החברות הישראליות, בייחוד את הטכנולוגיה, כל הזמן פוזלות לשוק האמריקאי.
חני שטרית-בך: השוק האמריקאי סגור לרוב החברות, וחשוב להביא אותן לבורסה בישראל.
חני שטרית-בך: כשהן יוצאות לחוץ-לארץ קשה מאוד להחזיר אותן, כמו למשל במקרה של "צ'ק-פוינט".
חני שטרית-בך: יש שני דברים שיכולים להקל על החברות: אחד, לאפשר US GAAP לחברות ההיי-טק, לשים את זה רק לחברות ההיי-טק, בניגוד לכל החברות.
חני שטרית-בך: שניים, לאפשר דיווח באנגלית.
חני שטרית-בך: אנחנו יודעים שכל קרנות ההון סיכון שדיברנו איתן הציבו את שני הדברים האלה כדברים מרכזיים כדי להיכנס לבורסה בישראל.
חני שטרית-בך: אני חושבת שאם הוועדה תפנה לרשות לניירות ערך, לאוצר, לרשות המסים ולבורסה שיעשו ועדה בטווח מאוד קצר, אפשר יהיה להריץ את הדברים האלה, בשיתוף פעולה של כל הגופים.
רוברט אילטוב: אנחנו אכן נקדם את מה שאת מציעה ונגבש את עמדתנו.
רוברט אילטוב: לוקה ברקוביץ', נציג איגוד תעשיות האלקטרוניקה, בבקשה.
לוקה ברקוביץ: אדונה היושב ראש, אני חבר נשיאות איגוד תעשיית האלקטרוניקה והתכנה.
לוקה ברקוביץ: בעברי הייתי שותף להקמת שלוש חברות סטרט-אפ במימון מלא של המדען הראשי.
לוקה ברקוביץ: בסוגריים: חברות שקיימות עד עכשיו.
רוברט אילטוב: למה בסוגריים?
רוברט אילטוב: כי זה לא שייך לדיון הזה, אבל אני מאוד גאה שאני מפרנס בצורה ישירה למעלה מ-300 משפחות בישראל.
רוברט אילטוב: "קיימות עד עכשיו" עם שלושה סימני קריאה.
רוברט אילטוב: באיגוד מכירים בחשיבות חברות ההון סיכון ודואגים למצבן היום.
רוברט אילטוב: לנו באיגוד היו הרבה ישיבות, ולפי דעתנו חברות ההון סיכון בארץ לא מספקות את הסחורה לתקופה ארוכה.
רוברט אילטוב: היה, וגם היום יש, צורך בשינוי גדול בקיבול של קרנות ההון סיכון לתעשייה.
רוברט אילטוב: עד עכשיו לא היה, אלא רק בשם.
רוברט אילטוב: לצערנו אין שינוי כזה, אלא רק שינוי קוסמטי של השם, שמבלבל וגרם לפירוק של כמה חברות.
רוברט אילטוב: אני פוגש הרבה אנשים בתחילת דרכם בהיי-טק, והם מבולבלים מהקשר בין חברות סיכון הון להיי-טק ואיך הן יכולות לעזור.
רוברט אילטוב: המטרה שלהם לשים בישראל חברות להרבה שנים, לא למטרות אחרות.
רוברט אילטוב: חברות הון סיכון חייבות להתחבר לתעשייה כדי לבנות חברות אמיתיות, בעלות קיום לשנים רבות, עם 100% הצלחה; ולא בשביל רווח מידי – מה שנקרא "הנפקה" – עם אחוזי הצלחה נמוכים בתור מדיניות.
רוברט אילטוב: מי שוותיק בתחום שלנו יודע שכל קרנות ההון סיכון היו מציגות בגאווה ש-30% מהחברות שבהן הן השקיעו הצליחו לצאת להנפקה.
רוברט אילטוב: לפי דעתי – וגם אמרתי את זה ב-2001 וב-2002 – זה כישלון.
רוברט אילטוב: אנחנו באיגוד התעשייה חושבים שטוב למשק הישראלי ללכת לעידוד השקעה פרטית, כמו שגברת חני שטרית-בך אמרה, וחברות הון סיכון צריכות להתחבר למאמץ להשקעה פרטית.
רוברט אילטוב: כשאנחנו מדברים על חיבור לתעשייה, לא מדובר על אגו, מדובר על שנים של מדיניות שגויה של קרנות הון סיכון, שראשיתה – למי שקצת מבוגר – בתקופת הבועה, כשהשקיעו בכל מה שזז בלי לבדוק; ואחר-כך, בתקופת הזוהר שאחרי הבועה, הייתה – סליחה על המילה – קצת יהירות.
רוברט אילטוב: היום, בתקופה לא פשוטה, יש מקום לשיתוף פעולה עם אנשים בעלי ניסיון ומשאבים, כמו באיגוד תעשיות האלקטרוניקה.
רוברט אילטוב: יש גם היבט לאומי, שדיברו עליו קודם.
רוברט אילטוב: דובר על כסף שמושקע בחוץ-לארץ, 20%, שזה המון כסף.
רוברט אילטוב: אני יודע על השקעות של חברות הון סיכון ישראליות ברוסיה ובסין.
רוברט אילטוב: אני מאמין בשיתוף פעולה.
רוברט אילטוב: אני חושב שאנחנו ואיגוד התעשייה מושיטים יד לקרנות הון סיכון, כדי שישתמשו בידע שלנו, במחקרים שלנו ובהצלחות שלנו.
רוברט אילטוב: כל מי שבחוץ-לארץ יודע שאנחנו, ביחד עם האנשים שהקימו את RAD, למשל יהודה זיסאפל... ישקיע בקלות יותר, במקום להגיד: אנחנו, בתור קרן הון סיכון, יצאנו לשלוש הנפקות.
רוברט אילטוב: זה לא אומר כלום.
רוברט אילטוב: אני בטוח שביחד נבנה בישראל תעשייה טובה יותר.
רוברט אילטוב: אני רוצה לדבר על הפעילות שלך: הרבה שנים אתה העוגן שלנו ב - - -
רוברט אילטוב: נציג או נציגת איגוד תעשיות ההיי-טק נמצא פה?
רוברט אילטוב: עופר וילנסקי, בבקשה.
עופר וילנסקי: אני מנכ"ל חברת "הולה".
עופר וילנסקי: זו החברה השלישית שהקמתי.
עופר וילנסקי: החברה הקודמת הייתה "ג'נגו", שנמכרה ב-2006.
עופר וילנסקי: אני גם חבר ב-HTIA, והכוונה שלי והסיבה שאני פה היא לראות איך אני יכול לתרום לכלכלת מדינת ישראל.
עופר וילנסקי: אני עושה את זה במקום הקטן שלי, שזו החברה שהקמתי לפני שלוש שנים.
עופר וילנסקי: זאת המטרה שלי, אני לא מייצג אף אחד.
עופר וילנסקי: רציתי לתת זווית ראייה של יזם, כי ראיתי את הכותרת.
רוברט אילטוב: תייצג את היזמים הקטנים.
רוברט אילטוב: אני לא יכול לייצג אותם כי הם לא נתנו לי את המנדט, אבל זווית הראייה שלי היא זווית של יזם אחד לפחות, שזה אני.
רוברט אילטוב: ראיתי את הכותרת של הדיון הזה, ואני מסכים שכנראה יש משבר בתעשיית ההון סיכון.
רוברט אילטוב: אני רוצה לראות האם זה מביא למשבר בתעשיית הסטרט-אפים.
רוברט אילטוב: מה בעצם נעשה אם לא יהיה כסף?
רוברט אילטוב: התשובה שלי אולי תהיה מפתיעה.
רוברט אילטוב: אז קודם כול, האם פחות הון סיכון אומר פחות סטרט-אפים?
רוברט אילטוב: מה התשובה?
רוברט אילטוב: התשובה היא כן, יהיו פחות סטרט-אפים.
רוברט אילטוב: אבל האם פחות סטרט-אפים זה רע לישראל?
רוברט אילטוב: התשובה שלי היא לא.
רוברט אילטוב: מה שרע לישראל זה אם יהיו פחות סטרט-אפים טובים, לא פחות סטרט-אפים.
רוברט אילטוב: סטרט-אפים זו לא תעשייה של "בואו נכניס 2,000 ואולי יצאו ארבע", אפשר אולי להכניס רק עשר ויצאו ארבע.
רוברט אילטוב: זו לא תעשייה של הימורים.
רוברט אילטוב: יש סטרט-אפים טובים ויש פחות טובים.
רוברט אילטוב: תמיד היו פחות טובים ויותר טובים, גרועים ומעולים.
רוברט אילטוב: זה תהליך שקיים.
רוברט אילטוב: נכון, אבל זה לא תהליך של הימור.
רוברט אילטוב: אחד הדברים הטובים בישראל הוא שכל אחד שיושב בבית קפה מרגיש את עצמו יזם, וזה מצוין.
רוברט אילטוב: כולם רואים בראש את התמונה של "מסודרים" ורוצים להיות יזם מסודר, אבל לא כולם מתאימים להיות יזם.
רוברט אילטוב: זה מקצוע כמו כל מקצוע אחר.
רוברט אילטוב: מה יקרה אם יהיה לנו למשל יותר מדי כסף?
רוברט אילטוב: אם נשפוך המון כסף לתעשייה?
רוברט אילטוב: כמובן שהיזמים הפחות טובים והרעיונות הפחות טובים יקבלו מימון, ואת זה אנחנו לא כל-כך רוצים.
רוברט אילטוב: כולנו, אני חושב.
רוברט אילטוב: היום, בזה שיש מעט כסף, יש בעצם תהליך של ברירה טבעית.
רוברט אילטוב: המלחמה של הרבה יזמים על מעט כסף מייצרת מצב שאלה שיודעים יותר טוב למכור, והרעיון שלהם יותר טוב, והם יכולים להוכיח את היכולת שלהם יותר טוב, הם אלו שיקבלו את הכסף.
רוברט אילטוב: זה תהליך די בריא.
רוברט אילטוב: מה יקרה אם נשים המון כסף?
רוברט אילטוב: הרבה רעיונות לא טובים גם ימומנו.
רוברט אילטוב: אז אם יהיה לנו יותר מדי כסף יהיו קבוצות פחות טובות, וחברות גדולות שאנחנו רוצים לגדל אותן פה ייפגעו.
רוברט אילטוב: ב"צ'ק פוינט" – חברה מצוינת, שגם עבדתי בה לפני הרבה שנים – יושבים היום בין 1,000 ל-1,500 אנשים שרואים את עצמם יזמים, אבל אין להם מימון.
רוברט אילטוב: תביאו להם מימון – כולם עוזבים את החברה ומקימים סטרט-אפים.
רוברט אילטוב: יש פה שבעה מיליון אנשים כאלה.
רוברט אילטוב: יש שבעה מיליון סטרט-אפים שאפשר לממן פה, אז תביאו עוד כסף.
רוברט אילטוב: ככה החברות הגדולות ייפגעו, והסטרט-אפים הטובים גם ייפגעו.
רוברט אילטוב: כי אם יש מעט רעיונות טובים ומעט צוותים טובים, יש גם מעט מהנדסים טובים ממש, והם לא יכולים לדעת אם זה סטרט-אפ טוב או רעיון טוב או לא טוב.
רוברט אילטוב: הם ידוללו ויתפרשו על 2,000 או שבעה מיליון סטרט-אפים.
רוברט אילטוב: יש לי איזו הצעה להבין מתי אנחנו במשבר מבחינת עולם הסטרט-אפים.
רוברט אילטוב: עולם הסטרט-אפים נמצא במשבר פיננסי כאשר אנחנו רואים צוות טוב עם רעיון טוב שלא מצליח להשיג מימון.
רוברט אילטוב: זו הגדרה.
רוברט אילטוב: אז אם בא אליכם יזם ואומר: "קשה, אין כסף" – אוקיי, אתה לא הצלחת להשיג כסף, איפה אתה בשרשרת המזון?
רוברט אילטוב: זוהי נקודה שאולי מחדדת את המצב.
רוברט אילטוב: אני נפגש די הרבה עם יזמים, רק בשביל לעזור, "פרו-בונו".
רוברט אילטוב: למדתי מילה חדשה.
רוברט אילטוב: אני עוזר בחינם לכל מי שמוכן לקבל את העזרה, ואני כמעט לא רואה אף רעיון טוב או צוות טוב.
רוברט אילטוב: זה מאוד נדיר.
רוברט אילטוב: אנשים פה מההון סיכון יכולים להגיד לכם שרעיון טוב וצוות טוב זה דבר סופר-נדיר, למרות מה שחושבים.
רוברט אילטוב: אם חס וחלילה יהיה הרבה פחות הון סיכון בישראל, מה אז יזמים יעשו?
רוברט אילטוב: מה אנחנו נעשה אם יהיה מעט מאוד כסף?
רוברט אילטוב: אז קודם כול אפשר לעשות bootstrap, להקים חברה מאפס, להקים אותה בלי כסף.
רוברט אילטוב: את החברה הראשונה שלנו הקמנו במרתף בבית שלי, כי אף קרן הון סיכון לא הסכימה לממן אותנו, ובצדק – היה לנו ממש רעיון מחורבן.
רוברט אילטוב: אז אני והשותף שלי ישבנו אצלי במרתף וכתבנו את המוצר, ותוך חודש התחלנו למכור פה ושם ב-500 דולר לחתיכה.
רוברט אילטוב: היום זה עסק שמוכר בערך בעשרה מיליון דולר.
רוברט אילטוב: עסק קטן שלא שווה מימון של הון סיכון.
רוברט אילטוב: למדנו, זה היה הסטאז' שלנו.
רוברט אילטוב: טוב שלא מימנו אותנו.
רוברט אילטוב: אפשר ככה להרים עסק.
רוברט אילטוב: זה עסק קטן שמעסיק 40-30 איש.
רוברט אילטוב: בכל זאת יהיה עדיין כסף בישראל.
רוברט אילטוב: גם אם הרבה קרנות הון סיכון לא יצליחו לגייס כסף.
רוברט אילטוב: יהיה כסף, ואפשר לגייס מהן.
רוברט אילטוב: יש לא מעט קרנות זרות – נציג שלהן, דודי, יושב פה בחדר – שמשקיעות בישראל.
רוברט אילטוב: יש משקיעים אסטרטגיים כמו "אינטל", "סיסקו", "גוגל" וכולי.
רוברט אילטוב: תבינו שאם סטרט-אפ עושה דבר חשוב שאין לו מימון, ברור ש"גוגל" או לקוח אחר יהיה מוכן לממן אותו בסופו של דבר.