GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי חסון: אנחנו יודעים להגיע עד לאחוזים גבוהים מאוד – 85% בחממות, אבל תמיד חשוב שיהיה שם גורם פרטי, לא רק בגלל דמי הרצינות – במרכאות – והיכולות שלו לסנן, אלא כדי שיהיה מי שייקח את החברה הזאת כל הדרך הלאה וילווה אותה הן במישור העסקי והן במישור הפיננסי.
אבי חסון: והממשלה צריכה ליצור את הסביבה שגופים כאלה יפרחו וישגשגו.
אבי חסון: אני שוב מתנצל על זה שאני לא אשמע את כל הדוברים.
רוברט אילטוב: דודי גוסרסקי, בבקשה.
דוד גוסרסקי: אני עבדתי שמונה שנים בקרן ישראלית.
דוד גוסרסקי: בשלוש וחצי השנים האחרונות אני עובד בתור שותף בקרן הון סיכון, מה שמכונה פה: "הקרנות הזרות".
דוד גוסרסקי: קודם כול חשוב להבין שחלקן הגדול של הקרנות הזרות מעסיקות אנשים כמוני, אנשים ישראלים שיש להם את האפשרות לראות גם deal flowואפשרויות השקעה ממקומות אחרים, ולראות את ישראל יחסית להודו, סין, ארצות-הברית וכו'.
דוד גוסרסקי: אנחנו קרן אמריקאית עם 14 שותפים, שמשקיעה – כמו שאמרתי – בהודו, סין ארצות-הברית וישראל.
רוברט אילטוב: ""Lightspeed, כן?
רוברט אילטוב: לכאורה אין לי פה שום פוזיציה.
רוברט אילטוב: אתה יכול לחשוב שאולי יש לי אפילו שמחה בלב כשאני רואה שאחוז ההשקעות של המשקיעים הזרים הולך וגדל.
רוברט אילטוב: אבל זה לא המצב.
רוברט אילטוב: אנחנו בקשר עם קרנות זרות אחרות.
רוברט אילטוב: אנחנו רואים את המשבר בהון סיכון הישראלי ואנחנו מאוד מודאגים ממנו.
רוברט אילטוב: על אף שאני ידיד טוב של עופר, אני רואה את הדברים אחרת.
רוברט אילטוב: אני חושב שהיום יזמים טובים כמו עופר או אנשים מאוד מנוסים – אם הם יבואו עם עוד רעיון, הם יגייסו כסף בקלות.
רוברט אילטוב: אבל לפני עשר שנים אי אפשר היה לדעת אם עופר טוב או לא טוב.
רוברט אילטוב: אני חושב שבסביבה של היום, עופר 2 לא היה מגייס כסף.
רוברט אילטוב: הקרנות הזרות - - -
רוברט אילטוב: יכול להיות שאותו עופר לא היה מגייס כסף.
רוברט אילטוב: יכול להיות גם כן.
רוברט אילטוב: הקרנות הזרות – ואני מדבר ממה שעובר עלינו בעבודה היום-יומית – לנו יותר נוח להתרכז בשלבים היותר מאוחרים.
רוברט אילטוב: בעניין הזה אני לא מסכים עם אסתי, שחושבת שיש בעיה ב-late stage.
רוברט אילטוב: אני חושב שהמקום שבו רואים את הקרנות הזרות אקטיביות זה ב-late stage, בסיבובים של B, C ואילך.
רוברט אילטוב: יותר קשה לקרנות הזרות להשקיע בסיבובים הראשונים, במיוחד בשלב ה-seed, אלא אם מדובר ביזם יוצא דופן.
רוברט אילטוב: אותו עופר 2, שהוא כבר מנוסה – סביר להניח שבמקומות האלה תהיה תחרות גדולה על העסקאות, וגם שם תראו את הקרנות הזרות פעילות.
רוברט אילטוב: אבל ברוב המקרים אנחנו רואים שבחיי היום-יום הקרנות הזרות מוצאות את עצמן משקיעות בשלבים B ואילך, בסכומים הרבה יותר גדולים.
רוברט אילטוב: רק נקודת הבהרה: חשוב להשקיע בכל השלבים, זה לא שאנחנו מעדיפים להשקיע פה ולא שם.
רוברט אילטוב: לי כמחוקק חשוב שיהיה מגוון רחב גם של השקעות seed, גם של early stage וגם השקעות - - -
רוברט אילטוב: ומה שקורה זה שאם אנחנו מסתכלים על אותו, כביכול, deal flow שמגיע לנו – הוא הולך ופוחת.
רוברט אילטוב: כי מבחינה כמותית, הקרנות הישראליות הולכות ומתמעטות והולכות וקטנות, וכמות ההשקעות בשלבים הראשונים הולכת ופוחתת, למעט השקעות בנושאי אינטרנט ודברים שלא דורשים סכומים גדולים, ששם אנחנו רואים פעילות אפילו יותר אקטיבית של הקרנות הישראליות, כי פשוט קשה להן להשקיע במקומות שדורשים סכומים יותר גדולים.
רוברט אילטוב: מה שאותנו מטריד זו ההתייבשות האיטית הזאת של הנהר של האפשרויות שיגיעו בסופו של דבר לשלבים היותר מתקדמים.
רוברט אילטוב: בשלבים המתקדמים, שוב, אני חושב שאין בעיה, גם מבחינת קרנות זרות שפועלות בישראל באופן ישיר וגם קרנות זרות שמשקיעות בלי שיש להן פה נציגות.
רוברט אילטוב: לכן המצב חמור וחייבים לפעול, כי אני חושב שעוד חמש שנים ההיי-טק ילך ויתייבש, ובסופו של דבר גם הקרנות הזרות.
רוברט אילטוב: אם לא יהיו להן פה אפשרויות השקעה מספיק מעניינות, גם הן יפסיקו לפעול פה.
רוברט אילטוב: אז לכאורה יש איזו עדנה מסוימת כשרואים את הקרנות הזרות הולכות ומגדילות את הפעילות שלהן.
רוברט אילטוב: אבל אם לא ידאגו שהקרנות הישראליות ימשיכו לפעול, ולא יעודדו חברות והשקעות בשלבים יותר מתקדמים – המצב הזה ילך ויחמיר, והוא גם ישפיע בסוף על השקעות של קרנות זרות בישראל.
רוברט אילטוב: אבישי פישמן, בבקשה.
אבישי פישמן: אני, קודם כול, מייצג את חברות ההיי-טק הצעירות.
אבישי פישמן: פורום חברות ההיי-טק הצעירות נוסד לפני שנתיים על מנת להסיט תקציבים של המדען הראשי לטובת חברות צעירות.
אבישי פישמן: התחלנו באזור ה-70%, היום אנחנו נמצאים ב-85%, כך שמענו מהמדען הראשי.
אבישי פישמן: אני יכול לברך על הפעולה שבוצעה ועל ההשקעה בחברות הצעירות.
אבישי פישמן: המאבק נושא פרי.
אבישי פישמן: זה ברור שמקורות המימון הם הבעיה.
אבישי פישמן: השיטה הכי פשוטה והכי קלה היא להגיד: המדען הראשי, בוא תכפיל את התקציב, ממיליארד וחצי תגיע לשלושה מיליארד ואז יהיה יותר כסף.
אבישי פישמן: אבל הלוואי שזה היה ישים, הלוואי שלממשלה היה מספיק כסף.
אבישי פישמן: אני חושב שהמשבר גם קשור למשבר הכלכלי העולמי הקיים.
אבישי פישמן: כמו שיש פחות כסף לתעשייה הרגילה, יש גם פחות כסף לתעשיית ההון סיכון.
אבישי פישמן: אני חושב שהמטרה שלנו היום ובכלל בתקופה הזאת היא לחפש את הדברים במצב הקיים; לנסות למצוא איך להסיט את מקורות המימון הקיימים, כמו שעופר אמר קודם, לברירה הטבעית; איך לשים את זה במקומות שבהם הסיכון הוא נמוך יותר, למרות שאנחנו מדברים פה על הון סיכון.
אבישי פישמן: אמנם יש סיכון גם בחברות יותר טובות ויותר בטוחות, אבל עדיין אפשר להשקיע במקומות שיש בהם פחות סיכון; עדיין בחברות מסוכנות, אבל שהתשואה שלהן, בסופו של דבר, תהיה יותר טובה גם למשק הישראלי וכמובן למדינה.
אבישי פישמן: סיימתי מיזוג של החברה שעבדתי בה – חברת סטרט-אפ היי-טק צעירה – עם חברה אמריקאית, והיום אני סמנכ"ל כספים בחברה שנושקת להיי-טק אך מוגדרת "תעשייה מסורתית".
אבישי פישמן: שם אני רואה את היכולת למנף את התקציבים שמקבלים מהמדען הראשי.
אבישי פישמן: המטרה שלי היא לעודד את הקשר בין ההיי-טק הישראלי, בין הסטרט-אפים, לבין התעשייה המסורתית, כמו שיש היום עידוד...
אבישי פישמן: חבל שהמדען הראשי לא נמצא פה, אבל הוא יכול להעיד שיש, למרות שזה לא כתוב בשום מקום.
אבישי פישמן: כאשר למשל יש חברה ישראלית שעושה שיתוף פעולה, מו"פ, עם חברה שוודית או קנדית או כל חברה – זה נקרא "קרנות דו-לאומיות" או "תכניות מו"פ דו-לאומיות" – תמיד המדען הראשי אומר: או.
אבישי פישמן: קיי.
אבישי פישמן: חברת סטרט-אפ באה עם חברה משוודיה למשל, ישר היא מקבלת הרבה נקודות כדי לקבל תקציבים מהמדען הראשי.
אבישי פישמן: למה?
אבישי פישמן: כי המדען הראשי, מבחינה פוליטית או הסברתית, אומר: כדאי לי להשקיע בחברה שיש לה שיתוף פעולה.
רוברט אילטוב: זה לא בדיוק ככה.
רוברט אילטוב: זה בהתאם להסכמים בין-לאומיים, וברגע שיש התחייבות ממשלתית, אין לו הרבה מה לעשות.
רוברט אילטוב: זו לא פוליטיקה שלו.
רוברט אילטוב: נכון, אבל עדיין יש העדפה.
רוברט אילטוב: אם אני בא עם שתי תכניות, תכנית אחת לבד והשנייה עם חברה קטנה מאירופה – יש לשנייה הרבה יותר סיכוי לקבל תקציבים של המדען הראשי.
רוברט אילטוב: פה אני רוצה להשליך על הקשר בין חברות סטרט-אפ או חברות היי-טק צעירות לבין התעשייה המסורתית.
רוברט אילטוב: אני רוצה לתת את העדיפות בתקציבי המדען הראשי לחברות שמגיעות עם תכנית המשלבת בין תעשייה מסורתית לבין תעשיית ההיי-טק או תעשיית הסטרט-אפים.
רוברט אילטוב: והסיבה היא מה שאמר קודם אבי חסון.
רוברט אילטוב: הוא דיבר על המישור העסקי והמישור הפיננסי.
רוברט אילטוב: המדען תומך איפה שהוא רואה שיש תכנית פיננסית סגורה, כי אז הוא מעריך שיש לאותה חברה יותר סיכויים.
רוברט אילטוב: כאשר הוא רואה שיש קרנות שמשקיעות בחברה, הוא מעריך שאם הוא יוסיף כסף, לחברה יהיה יותר סיכוי.
רוברט אילטוב: אני אומר שהתעשייה המסורתית בחברות מבוססות – כמו זו שאני מייצג היום – יכולה לתת את הליווי העסקי, במקביל לליווי הפיננסי שחברות ההיי-טק הצעירות מקבלות מקרנות ההון סיכון.
רוברט אילטוב: לכן המטרה היא למצוא בתוך השטף האדיר של הסטרט-אפים את היהלומים ואת הבינוניים, שצריכים דחיפה ושיתוף פעולה עסקיים מצד התעשייה המסורתית; להשקיע בחברות האלה ולעזור להן במסגרת התקציב הקיים.
רוברט אילטוב: אני לא מבקש עוד תקציבים, ברור שאין.
רוברט אילטוב: בתקציב הקיים, להפנות ולהסיט משאבים לכיוון הזה.
לוקה ברקוביץ: רק דבר אחד: יש במדען הראשי דבר שנקרא "מסורטק".
אבישי פישמן: נכון, אבל זה לא מספיק.
לוקה ברקוביץ: אה, זה משהו אחר.
רוברט אילטוב: אז להוסיף תקציב או לא להוסיף?
אבישי פישמן: בתקציב הקיים, לתת את העדיפות.
אבישי פישמן: אתה יודע שזה לא פועל בצורה הזאת.
רוברט אילטוב: עמנואל דואק, אלביט, בבקשה.
עמנואל דואק: אני רוצה לתת חיבור, אבל בזווית נוספת ושונה ממה שנאמר כאן.
עמנואל דואק: "סיכון".
עמנואל דואק: "סיכוי".
עמנואל דואק: אני רוצה להתמקד בקרן הון סיכון של המדען הראשי.
עמנואל דואק: מבחינתי זו קרן הון סיכון.
עמנואל דואק: השאלה אם זה סיכון או סיכוי.
עמנואל דואק: ההבדל בין סיכון לסיכוי זה יו"ד ונו"ן.
עמנואל דואק: נו"ן פחות יו"ד זה מ"ם.
עמנואל דואק: מ"ם זה מנהל.
עמנואל דואק: השאלה היא מה מנהל את מה?
עמנואל דואק: מי מנהל את מי?
עמנואל דואק: אם הסיכון מנהל את הסיכוי או הסיכוי מנהל את הסיכון?
עמנואל דואק: אני ממליץ שהסיכוי ינהל את הסיכון, ואז יש הרבה אפשרויות למימוש הפוטנציאל.
עמנואל דואק: איך אפשר לעשות את זה?
עמנואל דואק: מדען ראשי.
עמנואל דואק: כי כפי שנאמר פה קודם: צריך לראות לא להשליך כסף טוב אחרי כסף רע.
עמנואל דואק: לא לפזר בנושאים שהם מעוטי סיכוי.
עמנואל דואק: ההיבט שאני רוצה לתת כאן הוא חברות גדולות.
עמנואל דואק: טועה מי שחושב שהמדען הראשי נותן את הכסף לחברה גדולה.
עמנואל דואק: זה לא נכון.
עמנואל דואק: לא החברה הגדולה עומדת בפני ועדת המחקר של המדען הראשי, מי שעומד הוא הנושא, הנושאים.
עמנואל דואק: וחברה גדולה היא אוסף של חברות סטרט-אפ, אוסף של נושאים.
עמנואל דואק: וכל נושא עומד לדיון, ומתחרה ברמת החדשנות הטכנולוגית שלו, רמת החשיפה, העמידות הפיננסית וכדומה.
עמנואל דואק: כאשר מדברים על נושא תחת מעטה ומעטפת של חברה גדולה, אז יש למעשה כמה פילטרים של התייחסות.
עמנואל דואק: אחד, הפילטר של החברה עצמה.
עמנואל דואק: יש לה את האמצעים לבחון ולבדוק ואת הניסיון רב השנים, העמידות הפיננסית והתמיכה הטכנולוגית.
עמנואל דואק: מצד שני יש את המדען הראשי, שהוא הפילטר השני.
עמנואל דואק: כאשר מאחדים את שני הפילטרים, הסיכויים גדלים.
עמנואל דואק: אני רוצה שהסיכוי ינהל את הסיכון.
עמנואל דואק: נקודה נוספת.
עמנואל דואק: כאשר מדברים על משברים וכדומה, בייחוד עכשיו, השאלה מה זה משבר?
עמנואל דואק: מישהו בא ואומר: קטסטרופה.
עמנואל דואק: אבל אם מסתכלים בשפה העברית – "משבר" זה השם של המושב שהיולדת יושבת עליו.
עמנואל דואק: מהמשבר הזה יוצאים חיים.
עמנואל דואק: "משבר" זה השם של הכיסא.
עמנואל דואק: אנשים לא יודעים את זה.
עמנואל דואק: אני אומר עוד פעם: בואו ננהל.
רוברט אילטוב: לא ב-100% של המקרים.
רוברט אילטוב: מהכיסא הזה.
רוברט אילטוב: הסטטיסטיקה אומרת שלא 100% מאלה שיוצאים משם, יוצאים חיים.
רוברט אילטוב: אני רוצה לאחל לכולנו סטטיסטיקה כזו בכל תחומי החיים שלנו.
רוברט אילטוב: מעבר לזה, עדיין החיים שנוצרים – אין להם אח ורע בשום תחום אחר.
רוברט אילטוב: אין משהו שידמה וישתווה ליצירת חיים של בן אנוש.
רוברט אילטוב: לכן אני אומר שאנחנו נמצאים במצב שצריך לחפש השקעות.
רוברט אילטוב: בראייה שלי, המדינה היא ההשקעה הכי טובה שקיימת.
רוברט אילטוב: לכן צריך – מישהו פה אמר "להכפיל" – אני אומר להגדיל בצורה משמעותית ולהבין שזאת השקעה שנותנת למדינה את התשואה הכי גבוהה שיכולה להיות.
רוברט אילטוב: לא צריך לחפש בשדות זרים.
רוברט אילטוב: קודם כול לחפש בשדה שלנו: המדינה, המחוקק.
רוברט אילטוב: אנחנו צריכים להבין שזו ההשקעה הכי טובה.
רוברט אילטוב: היא באה לידי ביטוי בפילטרים של המדען הראשי, בפילטרים של החברה עצמה, בעוצמה שלה.
רוברט אילטוב: כאשר שמים אותם אחד על השני, אלה הנגזרות שבאות כתוצאה מהשקעה של המדינה: תעסוקה בפריפריה, חיזוק וליווי של חברות קטנות וקבלני משנה וספקים של החברה הגדולה, גיוס עובדים, הרחבת הטכנולוגיה והשתה שלה לאזורים כמו שנעשה בכרמיאל ושדרות.
רוברט אילטוב: אנחנו רואים שקרן ההון סיכון של המדען הראשי צריכה להיות מנוהלת על-ידי הסיכוי, ולא הפוך.
רוברט אילטוב: צריך להבין שתעשייה גדולה היא תעשייה שמאגדת בתוכה מספר רב של נושאים, והם הסטרט-אפים.
רוברט אילטוב: זאת השקעה הכי טובה למדינה, וצריך לטפח ולהגדיל אותה.
רוברט אילטוב: והמחוקק – שאתה אחד המובהקים, המובילים והאיכותיים שבהם – צריך להמשיך בכיוון הזה.
רוברט אילטוב: אני תמיד נהנה לשמוע את הקישור בין העברית לתעשיית ההיי-טק.
רוברט אילטוב: אין כמוך.
רוברט אילטוב: דניאל גימפל, קרן הון סיכון "תמיר פישמן", בבקשה.
דניאל גימפל: תודה.
דניאל גימפל: אני רוצה לחלוק איזה שהוא רעיון, גם כן מזווית אחרת, מניסיון אחר.
דניאל גימפל: אני, כאמריקאי, הגעתי לארץ בסוף שנות ה-90.
דניאל גימפל: השתתפתי בהקמת קרן הון סיכון "דלתא ונצ'רס" בהרצליה פיתוח, ואחר-כך עברתי לחברת היי-טק והובלתי את המכירות הבין-לאומיות שלה כמעט ארבע שנים.
דניאל גימפל: ככה שיש לי את שני הכיוונים: גם השקעה בסטרט-אפים וגם תפעול שלהם.
דניאל גימפל: גרתי ברוסיה כמה שנים, חזרתי ארצה ו - - -
רוברט אילטוב: אז למה יש לך מבטא אמריקאי?
רוברט אילטוב: אני עדיין אמריקאי.
רוברט אילטוב: והקמתי את הקרן שעכשיו אני מנהל אותה, שהיא בערך בגודל של 70 מיליון דולר.
רוברט אילטוב: הקרן שלי פעילה בשנתיים האחרונות.
רוברט אילטוב: עשינו כבר שלוש השקעות מתוך ה-70 מיליון דולר, ומה שמדהים הוא שהצלחתי לייצר יכולת להשקיע בחברות כאן בארץ – חברה אחת בפתח-תקווה וחברה אחרת במגדל העמק.
רוברט אילטוב: חבל שאבי חסון לא נמצא עכשיו, כי רציתי להתייחס להרבה ממה שדובר כאן על שינויים אפשריים במדען.
רוברט אילטוב: כמו בכל משבר, אפשר לדבר על יעילות: איך לייעל את מה שקיים, את השיטות שקיימות היום.
רוברט אילטוב: אבל זו גם הזדמנות להסתכל על הדברים בצורה אחרת לגמרי,paradigm shift – צורה אחרת.
רוברט אילטוב: אני כאמר
רוברט אילטוב: יקאי יודע שארצות- הברית , כמדינה, מציבה עכשיו יעד אסטרטגי, לא כלפי סין אלא כלפי הודו.
רוברט אילטוב: בגלל השפה, בגלל הדמוקרטיה, בגלל השוק הענק שם, שמאפשר לעשות scaling.
רוברט אילטוב: אני מבקש לא ליצור משברים דיפלומטים.
רוברט אילטוב: לא דיפלומטיה, אני מדבר על זווית אחרת להסתכלות על ההזדמנויות שלנו.
רוברט אילטוב: איפה שאני עובד עכשיו, ברוסיה, חבר העמים לשעבר, יש המון יכולות – יכולות של המהנדסים, של ה-scaling של חברות שאפשר לפתח, וגם כן של מימון.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים על איך לייעל את המשאבים של הארץ שלנו, אבל אני מציע – רציתי שהמדען ישמע את זה – שאולי יש מקורות בעולם שאפשר לפנות אליהם.
רוברט אילטוב: מקורות שיש בהם רצון ואינטרס.
רוברט אילטוב: בין רוסיה לארץ יש שלוש שעות נסיעה.
רוברט אילטוב: ברוסיה מחפשים שותף אסטרטגי שאפשר לפתח איתו את התשתיות שיש להם שם.
רוברט אילטוב: איפה שאני מתקשה הרבה פעמים זה עם החממות, שהן חברות טובות אבל המדען מגביל אותי מלהשקיע בחברות האלה בגלל העניין של ה-IP, שחייב להישאר אך ורק בארץ.
רוברט אילטוב: אני אפילו לא מציע להוציא את זה לרוסיה, אבל שיהיה אפשר לשחרר יכולת לפתח IP חוץ מבישראל, על אותו בסיס.
רוברט אילטוב: זה לא דורש כסף, ואני לא חושב שזה דורש שום מאמץ.
רוברט אילטוב: אני אפילו לא מכיר שום מקרה – ואני בתעשייה יותר מ-13 שנה – של תביעה על IP שהציל בוכטה של כסף של המדען, שהם שמרו IP אך ורק בארץ.
רוברט אילטוב: משברים מאפשרים לנו לחשוב קצת אחרת.
רוברט אילטוב: אמנם יש איזשהו עניין פוליטי כן לפתח IP בארץ, אבל כשזה מאפשר לנו לקבל עוד מקורות מימון; לעשות שיתופים של חברות בארץ עם רוסיה או חבר העמים; ולקבל מימון משותף מהמדען וממקורות זרים, כמו רוסיה והקרן שלי – אז לא מדובר רק על להכפיל את התקציב, אלא לעשות את זה כפול חמש.
רוברט אילטוב: כי מקורות המימון ביעדים אסטרטגיים כמו רוסיה – ואני באמת חושב שזה יכול להיות יעד אסטרטגי לישראל, עם השפה והרוסים שנמצאים כאן – הם הזדמנות.
רוברט אילטוב: רק רציתי להציע רעיון שיהיה דיון על תפקידו של המדען, כמו שדובר קודם.
רוברט אילטוב: דניאל, תודה.
רוברט אילטוב: אתייחס ממש בקצרה למה שאמרת, אם להעדיף מדינה כזו או אחרת.
רוברט אילטוב: אני חושב שבכל אחת מהמדינות שניקח יש הזדמנויות ויש יתרונות וחסרונות ויש סיכונים.
רוברט אילטוב: אני חושב שהמשקיע הישראלי צריך להחליט לאן ללכת.
רוברט אילטוב: השוק הסיני מאוד אטרקטיבי, השוק ההודי מאוד אטרקטיבי, גם השוק הרוסי והשוק הברזילאי מאוד אטרקטיביים.
רוברט אילטוב: המשקיע הישראלי חכם, ולא צריך להגיד לו מה להעדיף, הוא יחליט מה לעשות.
רוברט אילטוב: לגמרי.
רוברט אילטוב: אני מדבר על איך אפשר לפתח את התעשייה כאן.
רוברט אילטוב: משום שבחברות היי-טק כאן יש כל-כך הרבה רוסים דוברי רוסית, וברוסיה יש את כל האינסטיטוטים וכל תעשיית ההיי-טק שאפשר להפיק ממנה משאבים ו-scaling – זו הזדמנות.
רוברט אילטוב: אמנם יש ברזיל, סין והודו, ויש שם את כל השפות השונות והכסף, אבל אני אומר משהו פרקטי, משהו שאפשר להציב כיעד אסטרטגי.
רוברט אילטוב: איל ליפשיץ, יושב-ראש פורום החממות, בבקשה.
איל ליפשיץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
איל ליפשיץ: אנחנו הוזמנו היום לכאן לדיון מיוחד בכנסת בנושא משבר ההון סיכון.
איל ליפשיץ: זה שם הדיון פה היום.
איל ליפשיץ: ואדוני היושב-ראש, אין היום תעשיית הון סיכון בישראל.
איל ליפשיץ: אין דבר כזה.
איל ליפשיץ: כדי שתעשייה תהיה תעשייה, היא צריכה שיהיו בה את כל המרכיבים, את כל המבנה.
איל ליפשיץ: בתעשיית הון סיכון יש תחומים, יש תוכנה, יש תקשורת, יש מדעי החיים, יש קלינטק, ויש שלבים של השקעה: שלב מוקדם, שלב אמצע, שלב מאוחר.
איל ליפשיץ: יש לנו כאן נציגים מעולים של חלק מהנקודות האלה בפאזל, אבל בפאזל הזה יש הרבה חורים.
איל ליפשיץ: וכשבמרקם כזה יש הרבה חורים – והיום זה כבר יותר חורים מקטעים שלמים – אין תעשייה.
איל ליפשיץ: אני שמעתי כאן הרבה דוברים אומרים דברים חשובים, אבל אני חושב שלזה צריך להתייחס.
איל ליפשיץ: אני לא רוצה לבוא כאן עם הרבה תכניות חדשות, כי האמת היא שכשעבדנו על תכנית "יתרון יחסי".
איל ליפשיץ: .. מתי זה היה?
איל ליפשיץ: ב-2008?
משה פרייס: יותר מאוחר.
אסתי פשין: 2010.
איל ליפשיץ: היא כבר לא רלוונטית.
איל ליפשיץ: יש בה קטעים טובים, אבל אז חשבנו שאנחנו נמצאים באיזשהו "פיק" של משבר, אלא שהוא רק הולך ומחמיר.
איל ליפשיץ: לכן צריך לשבת ולחשוב, ולקחת דברים טובים שיש בתכנית הזאת.
איל ליפשיץ: יש ב"יתרון יחסי" הרבה מרכיבים חשובים מאוד.
איל ליפשיץ: בעבודה של המדען הראשי בתכנית החממות ובפרויקטים אחרים יש הרבה מרכיבים חשובים.
איל ליפשיץ: צריך לקחת אותם, אבל צריך לדבר במונחים אחרים.
איל ליפשיץ: צריך לדבר במונחים של מה עשינו נכון כשיצאה תכנית "יוזמה" – ואני לא אומר שצריך לחזור לתכנית "יוזמה" – ומה אפשר לעשות היום.
איל ליפשיץ: הכלים צריכים להיות שונים לגמרי.
איל ליפשיץ: במיוחד אנחנו מדברים על שלב בוגרות החממה, שלב שבו כבר יש שחקנים שמשקיעים בשלבים מאוחרים וצריך לשמור עליהם.
איל ליפשיץ: במיוחד על הזרים, שאצלם זה כסף נזיל במיוחד, שיברח מהר.
איל ליפשיץ: אבל זה שלב שאין בו עכשיו שום דבר, ממש שממה.
איל ליפשיץ: אני קורא כאן, כמו שעשינו באופן רציף בשנים האחרונות – אנחנו היום נמצאים בשלב שבו חייבים להחליט מה עושים.
איל ליפשיץ: כי אם נמשיך לעבוד עם פיפטה, זה לא יעשה שום דבר.
איל ליפשיץ: תודה רבה.
רוברט אילטוב: חיים קרביץ, יזם "אנג'לנט", מועדון האנג'לים, בבקשה.
חיים קרביץ: תודה על ההזמנה.
חיים קרביץ: לאורך כל המצגות שמעתי על חוק האנג'לים, אבל שום דבר על אנג'לים בכלל.
רוברט אילטוב: לכן אתה פה.
רוברט אילטוב: אז רק לצורך המחשה, מספר עובדות.
רוברט אילטוב: בארצות-הברית אנג'לים משקיעים בין פי שניים לפי ארבעה מסך כל הכסף, ביחס לקרנות.
רוברט אילטוב: עובדה שנייה: האזור שבו חייתי בקליפורניה, ה-graeter San Fransisco area, זה שטח ששווה לשטח מדינת ישראל ויש בו אוכלוסיה של 7.4 מיליון תושבים.
רוברט אילטוב: זאת אומרת , מדינת ישראל.
רוברט אילטוב: אני חבר בקבוצת האנג'לים "KEIRETSU", שיחד עם ה-"Band of angels" מייצגים יותר מאלף אנג'לים מאורגנים.
רוברט אילטוב: "KEIRETSU" לבדה השקיעה בשנה שעברה 32 מיליון דולר ביותר מ-60 מיזמים.
רוברט אילטוב: זאת אומרת, במקום להסתכל על המדינה כמקור של מימון, הייתי מסתכל על המדינה כ-facilitator שיעזור לבנות תשתית של אנג'לים.
רוברט אילטוב: כי כאן נמצא יותר כסף מאשר בכל יתר התחומים שהוזכרו.
רוברט אילטוב: רק כאנקדוטה: אנחנו קוראים לזה "הון סיכון".
רוברט אילטוב: האמריקאים קוראים לזה venture capital"", הם לא קוראים לזה "risk capital".
רוברט אילטוב: אני חושב שאם נתייחס לזה כ-venture capital, אנחנו נמצא הרבה יותר אנג'לים.
רוברט אילטוב: ואני יכול לומר שאני מוצא אותם פה.
רוברט אילטוב: שמונה חודשים מאז הקמת "אנג'לנט", אנחנו מאגדים כרגע קרוב ל-60 אנג'לים.
רוברט אילטוב: אז אני חושב שהעתיד של התעשייה הוא באנג'לים.
רוברט אילטוב: הקרנות, כבודן במקומן נשאר, אבל צריך לפתח את התשתית של האנג'לים.
רוברט אילטוב: מר כפיר חזז, מנכ"ל "פרואישן" בית השקעות, בבקשה.
כפיר חזז: אני עוסק בעולם ההשקעות כבר כמעט 12 שנה.
כפיר חזז: בית ההשקעות שלי נמצא בחברה הבורסאית הטכנולוגית.
כפיר חזז: יש לי הרבה מה לומר בנושא הזה, אבל לא ארחיב פה כרגע.
כפיר חזז: רק אגיד לך שהחיים קשים מאוד לחברת טכנולוגיה בעולם שוק ההון.
כפיר חזז: מאוד מאוד קשים.
כפיר חזז: התמחור בחֶסֶר והיחס בין מה שהשוק רואה.
כפיר חזז: יכול להיות שהפתרון שעלה כרגע הוא פתרון מדהים, אבל יש לנו הרבה מה לעשות אם רוצים להביא חברות בכלל לשוק ההון.
כפיר חזז: כולם דיברו פה דברים יפים ומרשימים, ויש הרבה מה לעשות.
כפיר חזז: רק נקודה אחת להתייחסות.
כפיר חזז: ב-later stage, כמו שנאמר פה, מטפלות קרנות ההון סיכון.
כפיר חזז: הן מעניינות את כולם, גם בחוץ-לארץ, גם בארץ וגם משקיעים פרטיים, כי אלה חברות בוגרות ורובן רווחיות או על גבול ה-break-even.
כפיר חזז: הן גייסו, עברו, עושות – אז פחות קשה להן, נקרא לזה ככה.
כפיר חזז: חברות ה-seed , שיש לא מעט כאלה, מטופלות בארץ על ידי החממות בצורה יותר טובה או פחות טובה.
כפיר חזז: היום הבעיה של כל החברות שאנחנו נפגשים איתן – ואנחנו נפגשים המון היא בשלב ה-series A, שזה אחרי הפוסט-חממה, או השלב שממש קרובים למכירות ואפילו שלב המכירות.
כפיר חזז: כולם, גם הבנקים, זורקים את החברות האלה מבעד לחלון, כי אין פתרון בשבילן.
כפיר חזז: יש המון חברות כאלה, והפתרון צריך לבוא מכמה ערוצים.
כפיר חזז: חוק האנג'לים ברובו – יכול להיות שהוא לא פוגע בול בחברות האלה, כי החלוקה של יחס המו"פ לא נוגעת בדיוק שם.
כפיר חזז: זאת אומרת שחלקן גם לא רלוונטיות לשם.
כפיר חזז: המדען הראשי חלוק, כי הוא צריך לשים גם ב-seed, שזה החממות, וגם בבוגרות.
כפיר חזז: זאת אומרת שהחלק שמייצר לנו את החברות לקרנות הגדולות מחוץ-לארץ וגם לקרנות בארץ, ה-later stage, זה שיכול להפוך פה טכנולוגיה לביזנס, נמצא במשבר.
כפיר חזז: ויש בו המון חברות מכל הסוגי והמינים.
כפיר חזז: השילוב האפשרי הוא שילוב בין שוק ההון לאנג'לים.
כפיר חזז: האנג'לים כן רוצים להיות שם, כי אלה חברות עם המון פוטנציאל, אבל אין מישהו שיכול לתת להם את הבמה.
כפיר חזז: חוק האנג'לים באמת יכול לעזור פה עם התאמה כזאת או אחרת.
כפיר חזז: אבל היום ה-serious A – לא יודע כמה מכם מכירים את הערוץ הזה ספציפית – הוא ערוץ מאוד מאוד בעייתי.
כפיר חזז: בחוץ-לארץ, דרך אגב, קשה מאוד לגייס לו הון, כי בגלל המצב השוק הולך ומחפש פחות סיכון.
כפיר חזז: בארץ כמובן נמשכים אחרי התהליך הזה.
כפיר חזז: איפה המשבר שלנו בכל הדיון הזה?
כפיר חזז: אם אנחנו לא נייצר פתרון לאותו ערוץ נקודתי.
כפיר חזז: ..
כפיר חזז: אני בכוונה משאיר את ה-seed והגדולים, ומתרכז בשלב של לפני מכירות, אחרי פיתוח, ולפני ואפילו טיפה אחרי השוק עצמו.
כפיר חזז: המקום הזה הוא מקום מאוד בייתי ורואים המון חברות שאין להן פתרונות.
כפיר חזז: דרך אגב, הסכומים שנדרשים שם בשביל לקפוץ שלב, להגיע למחזור חיים ולהיות בעל יכולת לגייס מגופים גדולים יותר הם לא סכומים גדולים.
כפיר חזז: לא מדובר פה על עשרות מיליוני דולרים, אלא על מיליון-שניים, שזה פחות או יותר מחזור החיים שזה דורש.
כפיר חזז: אז הפתרונות לערוץ הזה יכולים לבוא מהמון ערוצים שנאמרו פה, וצריך לייצר את זה, כי כפי שנאמר פה על-ידי אחד האנשים, אם לא נייצר את זה אז נחזור לדבר על זה בעוד תקופה מאוד קצרה.
רוברט אילטוב: קובי סמבורסקי, בבקשה.
יעקב סמבורסקי: אני מקרן הון סיכון חדשה שנקראת "גלילות קפיטל".
יעקב סמבורסקי: אני יזם במקור.
יעקב סמבורסקי: אין ספק שיש משבר גדול.
יעקב סמבורסקי: לא צריך להכביר במילים, יש משבר גדול, כולם אמרו וכולם צודקים.
יעקב סמבורסקי: אבל אני חושב שממשברים צריך ללמוד ולהתפתח, וצריך מאוד להיזהר.
יעקב סמבורסקי: אין ספק, אגב, שצריך גם איזושהי התערבות של הממשלה, הכנסת וכולי.
יעקב סמבורסקי: אבל מצד שני צריך מאוד להיזהר לא לכוון את הדברים ולא לנסות לקבע מצב קיים, שהוא לפעמים מצב בעייתי.
יעקב סמבורסקי: אני חוזר פה לדיון בנושא של הון סיכון, כי לשם כך התכנסנו.
יעקב סמבורסקי: תעשיית ההון סיכון בארץ במשבר, אבל חייבים גם להודות שתעשיית ההון סיכון בארץ עשתה טעויות גדולות, כמו שעשו חבר'ה אחרים בעולם.
יעקב סמבורסקי: חלק מהמשבר הוא משבר שנובע מגורמים חיצוניים, וחלק מהמשבר בהחלט קשור להתנהלות בארץ.
יעקב סמבורסקי: אני חושב שצריך מאוד להיזהר לא לייצר איזושהי תמיכה שבעצם תקבע התנהלות בעייתית או שתכוון לכיוון מסוים, אלא לנסות לייצר תמיכה שכן תאפשר לתעשייה הזאת להתקדם לאיפה שהיא צריכה להתקדם.
יעקב סמבורסקי: אני אסטה לרגע, ואדבר על דברים חיוביים, כי הדיון פה די עגמומי.
יעקב סמבורסקי: אני יזם בעברי.
יעקב סמבורסקי: אנחנו כבר שמונה חודשים רצים כקרן הון סיכון.
יעקב סמבורסקי: אני דווקא מאוד אופטימי, לפחות ממה שאני רואה מהצד של היזמים.
יעקב סמבורסקי: אנחנו מדינה מדהימה מבחינת האופי היזמי.
יעקב סמבורסקי: אתה רואה יזמים מדהימים, וכמות היזמים לא יורדת.
יעקב סמבורסקי: ראינו אולי 250 חברות בשמונה חודשים.
יעקב סמבורסקי: מספרים מדהימים.
יעקב סמבורסקי: כולל אנשים שיושבים במרתף ועובדים בלי מימון וכולי.
רוברט אילטוב: כמו שעופר אמר, בתי הקפה בתל-אביב משגשגים.
רוברט אילטוב: כן, הנה שיטה: אנשים יושבים בשמונה שקלים על כוס קפה, וזה המשרד שלהם.
רוברט אילטוב: אבל יש גם פחות מזה.
רוברט אילטוב: הייתי השבוע או שבוע שעבר במשרד קטן של חבר'ה שיושבים במושב ליד ירושלים ועובדים.
רוברט אילטוב: הפרות בחוץ וכולי, והם יושבים על המחשב ועובדים.
רוברט אילטוב: הרוח היזמית במדינה הזאת לא פגה, וזה יתרון אדיר שלנו.
רוברט אילטוב: עוד משהו אופטימי.
רוברט אילטוב: אני חושב שבגדול התכניות של המדען הן כן תכניות טובות.
רוברט אילטוב: יש לי הרבה הערות עליהן.
רוברט אילטוב: כיזם הייתי מעורב גם בחממות וגם במדען רגיל, ויש לי הרבה הערות, אבל בגדול אלה תכניות טובות.
רוברט אילטוב: כיוון אחד שבהחלט יכול מאוד לעזור זה להגדיל בהרבה את התקציבים של המדען.
רוברט אילטוב: אין ספק שזה מאוד יעזור.
רוברט אילטוב: עוד פעם, אלה פתרונות מצוינים.
רוברט אילטוב: אני לא מתמצא בפוליטיקה, אז קשה לי לחוש מה הסיכוי לעשות שינויים דרמטיים.
רוברט אילטוב: ואם אין דרך לעשות שינוי מבני מאוד גדול, אז צריך פשוט להכניס יותר כסף לגופים או המנגנונים הקיימים.
רוברט אילטוב: הם לא רעים.
רוברט אילטוב: יש להם הרבה חסרונות, אבל הם בהחלט לא רעים, ויכולים לשפר.
רוברט אילטוב: אני אחזור לנושא של הון סיכון.
רוברט אילטוב: לדעתי אנחנו בין היחידים בארץ שהצליחו בימים טרופים אלה לגייס כסף להון סיכון.
רוברט אילטוב: הקמנו קרן קטנה יחסית , קרן של 30 מיליון דולר, קרן ממוקדת, מאוד ישראלית באופייה.
רוברט אילטוב: מהסתכלות בתעשייה הזאת בשנה האחרונה, יש עוד כמה גופים כאלה דומים לנו, שמקימים או מנסים להקים.
רוברט אילטוב: אני חושב שבגדול זה הכיוון.
רוברט אילטוב: אם מישהו חושב שהעולם של הקרנות ימשיך להיות קרנות ענק, עולם שבו יש בארץ 30-20 קרנות גדולות שמתחרות ראש בראש עם גופים אמריקאיים – אני חושב שהוא טועה.
רוברט אילטוב: אני חושב שיש פה מקום להתמחות.