GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם גרינר: מה שהיה.
יורם שפירא: התחרות עובדת.
יורם שפירא: לא סתם אמר מר אברהם גרינר: אני מוכן לשלם 35 מיליון שקלים אם אין עמלה ואני אשב בדלפק אחר.
אברהם גרינר: - - - לראות את העושק של הציבור.
יורם שפירא: מר אברהם גרינר, אתה לא אחראי על עושק הציבור.
אברהם גרינר: זה נכון.
אברהם גרינר: אתה אחראי.
אברהם גרינר: אם אתה עושה מכרז ב-18 מיליון שקלים, ומשנה אחרי זה את תנאי הסף – אם היית עושה את זה מההתחלה, אמרתי שהיית יכול לקבל כפול מה-18 מיליון שקלים.
אברהם גרינר: אבל אתה עושה בדיעבד ואחר כך אתה אומר: רק 18 מיליון שקלים.
אברהם גרינר: אם היית מוריד את ההגבלה מראש, אז לא היית צריך להסביר שיש לך 26 - - -
כרמל שאמה-הכהן: בשלב השני, כשהמתחרה הספרדי מגיע, ברור לכל העולם שכבר אין עמלת מקסימום?
יורם שפירא: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר כל אחד היה יכול להשתתף?
יורם שפירא: כל אחד היה יכול להשתתף.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני לא מבין למה לא השתתפתם, כשלא הייתה עמלת מקסימום?
אברהם גרינר: ביקשנו מהרשות - - - יש שני דלפקים בשדה התעופה.
אברהם גרינר: זה נכון שאחד ליד השני, אבל דלפק אחד נחות ובשני יש יותר פעילות.
אברהם גרינר: הפעילות היא שזה 60% וזה 40%.
אברהם גרינר: זה מה שנוצר לאורך השנים.
אברהם גרינר: לא סתם הבנק הלך למכרז כדי להוציא אותנו מהדלפקים שלנו, כדי להגיע למצב של 60% ולא 40%.
אברהם גרינר: במכרז השני ביקשנו מרשות שדות התעופה: אם אתם פותחים הכול, תביאו למצב שגם התחרות על הדלפקים תחזור, ואז - - - למכרז.
אברהם גרינר: הם לא ענו, והחלטנו שצריכים ללכת לבית-המשפט כדי שישמור עלינו.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר הויכוח עבר להיות על המיקום?
אברהם גרינר: גם על המיקום.
אסף שפירא: אני עורך הדין של חברת "צ'יינג' פלייס".
אסף שפירא: במכרז הראשון על פי תנאיו, במכרז שבנק הפועלים הגיש את ההצעה לבד, אחרי שהיה נבחר זכיין בנקאי וזכיין מתחום נותני שירותי המטבע, עשו תחרות פנימית ביניהם והגבוה היה יכול לבחור את הדלפק המועדף עליו.
אסף שפירא: אחרי שבנק הפועלים זכה בסיבוב הראשון לבד, הוא בחר את הדלפק המועדף.
אסף שפירא: אחר כך, כשמדבר מר יורם שפירא על זה שביטלו בדיעבד כדי ליצור שוויון, זה כבר במצב נתון שבו הבנק – עם הצעה נמוכה של ה-18 מיליון שקלים, שניתנה בידיעה שיש מגבלה – בחר כבר את הדלפק המועדף.
אסף שפירא: העתירה שהגשנו והסיבה שלא ניגשנו, מכיוון שאמרנו לרשות שדות התעופה שאם אתם פותחים אחורה את כל הגלגל, תפתחו גם את התחרות על הדלפקים.
אסף שפירא: במחזורים שרשות שדות התעופה הציגה במכרז – מיליארד שקלים בשנה מחזורי המרה – יש הבדל גדול בין דלפק שעושה 60% לדלפק שעושה 40%.
אסף שפירא: אם התחרות שוויונית, אז מההתחלה.
כרמל שאמה-הכהן: לשאלה הזו לא ניכנס.
יורם שפירא: זו שאלה משפטית שתדון מחר בבית המשפט.
יורם שפירא: דרך אגב, הנתונים על 60% ו-40%, אינם נכונים.
יורם שפירא: היחס כמעט זהה בין ההמרות שמתבצעות בסניף בנק הפועלים - - -
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא מי קרוב יותר לכניסה?
אברהם גרינר: מר יורם שפירא, זה נתון שפרסמתם במכרז.
יורם שפירא: אני יודע את הנתונים של 2011.
יורם שפירא: היום אין כמעט משמעות למיקום הדלפק.
יורם שפירא: כשאני רואה שני דלפקים שצמודים אחד לשני, אני מסתכל.
יורם שפירא: הלוח הוא כמו המרחק בין שני הדגלים.
יורם שפירא: יש רק מקום אחד שיש מרחק יותר גדול – שאחד בצד ימין, ואחד בצד שמאל.
כרמל שאמה-הכהן: אני מכיר את הדלפקים.
יורם שפירא: נשים הכול בפרופורציה.
יורם שפירא: כל דבר שאפשר היה להראות כלא בסדר, רצו להראות לא בסדר.
יורם שפירא: אני מאמין לחברת "צ'יינג' פלייס" שאין כדאיות כלכלית.
יורם שפירא: אני בטוח שהם לא רוצים לצאת.
אסף שפירא: זה נכון שבנק הפועלים מוכן להשקיע כסף כדי לעבור לדלפק ליד?
אסף שפירא: הוא בחר את הדלפק - - -
יורם שפירא: אני לא יודע מה בנק הפועלים מוכן.
יורם שפירא: בנק הפועלים נתן הצעה במכרז היחיד - - -
אסף שפירא: זו שאלה עובדתית.
אסף שפירא: האם הוא עובר לדלפק השני?
יורם שפירא: הוא עובר כי הוא זכה במכרז, שאתם לא זכיתם בו.
אסף שפירא: כנראה שגם בעיניו יש הבדל בין שני הדלפקים הסמוכים.
יורם שפירא: אני אתן לך עוד כמה סיבות.
יורם שפירא: כבוד היושב-ראש, המכרז הזה אינו בבלעדיות.
יורם שפירא: אני חייב לציין שאנחנו באותו צד, אני לא רואה אותנו מצד נפרד.
כרמל שאמה-הכהן: גם אני לא.
יורם שפירא: אתה ואנחנו חוששים באותה מידה.
יורם שפירא: הלקוח הוא הדבר המרכזי ברשות שדות התעופה, ואתה יודע כמה אנחנו משקיעים בנושא הזה.
יורם שפירא: לא כל גוף משקיע היום בתשתיות בטיחות ובשיפור השירות בשדה התעופה, כמעט 3 מיליארד שקלים.
יורם שפירא: אני לא מדבר על הוצאות נוספות של תמנע ואחרים.
יורם שפירא: מדובר במסלולים, מסלולי הסעה, מגדל פיקוח, בודקים אפשרות של זרוע נוספת.
יורם שפירא: הכול לטובת הציבור, חברות התעופה והבטיחות.
יורם שפירא: יש שתי הצעות כשרות.
יורם שפירא: יש אפשרות, במידה ונראה שהמסחר אינו הוגן - - -
כרמל שאמה-הכהן: איפה האפשרות הזו?
כרמל שאמה-הכהן: במה היא מגובה?
יורם שפירא: במסמכי המכרז.
כרמל שאמה-הכהן: מה היא אומרת?
יורם שפירא: אני אומר.
יורם שפירא: במידה והמסחר אינו הוגן, יש לנו אפשרות להכניס זכיין שלישי.
יורם שפירא: יושב פה נציג החברה הספרדית.
יורם שפירא: נציג הבנק לא פה, ודרך אגב הבנק לא התכוון להעלות ברבע פרומיל את העמלות.
יורם שפירא: יש לנו את הכלים לעשות את זה.
יורם שפירא: אם אתה תפנה אלינו ותגיד: בדקתי, ואכן חששותיי התממשו, אנחנו מיד נשקול זאת.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך נתונים מתועדים, נכון להיום, מהם המרווחים של העמלות ושל השער?
יורם שפירא: יש לנו נתונים.
יורם שפירא: עשינו בדיקה מעמיקה בשנים האחרונות.
יורם שפירא: חברת "צ'יינג' פלייס" יודעת זאת כי זה בא ממקור עסקי אחר.
יורם שפירא: יש לנו הכל – כל הנתונים, ניתוח הנתונים, הפרשי השער, העמלות, בכל סוג מטבע, לפי קבוצות.
יורם שפירא: יש סוגי לקוחות שונים: הלקוח המזדמן, חברה עסקית שמזמינה מראש וכהנה וכהנה.
יורם שפירא: שמשלם בדלפק, או משלם בהתחשבנות - - -.
יורם שפירא: זה מורכב.
יורם שפירא: ראשית, אני מודה לך על החשש שאתה מעלה, כי זה גורם לנו לחשוב שוב.
יורם שפירא: שנית, אנחנו יודעים שיש לנו פתרון במידה וזה יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: היום יש לך זכות ברורה, והודעת לכל הצדדים, להכניס זכיין שלישי גם בשנה הבאה אם אתה רואה משהו?
יורם שפירא: הם יודעים שאין בלעדיות.
יורם שפירא: דרך אגב, זה כמעט בכל התחומים.
יורם שפירא: אני זוכר את הגברת לאה ורון משנים קודמות, כשהשתתפנו בדיוני הוועדה הזו, ואמרנו את זה ובחלק מהמקרים עשינו את זה.
יורם שפירא: איפה שראינו שיש חולשה ברמת השירות או ברמת המחיר או דברים נוספים שאנחנו צריכים לשפר – בצורך, בהשתנות הטעמים – אנחנו שינינו.
יורם שפירא: ב-95% מהמכרזים יש לנו אפשרות להכניס זכיין נוסף.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך מגבלת מיקום?
יורם שפירא: מיקום זה דבר טכני.
יורם שפירא: אם אראה שחששותינו יתקיימו – ואני לא חושב שזה יקרה – עומדת בפנינו האפשרות הזו.
יורם שפירא: כמובן שאתה יכול להגיד עוד חודש - - -
כרמל שאמה-הכהן: הציבור יבחן.
יורם שפירא: הציבור.
כרמל שאמה-הכהן: מאיפה יממנו את ההוצאות הגדולות?
כרמל שאמה-הכהן: הרי תנועת הנוסעים בנמל התעופה בן גוריון קבועה.
כרמל שאמה-הכהן: היא עולה בצורה זוחלת.
יורם שפירא: לא, היא עולה יפה מאד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל היא יכולה להסביר ולשרת עלייה בשכר דירה ברמה כזו?
יורם שפירא: כן, ואני אכנס לזה מיד.
יורם שפירא: האיום שקיים על הזכיינים שניתן להכניס מתחרה, עושה אותם הכי כלכליים שאפשר.
יורם שפירא: זו נקודת מבט אחת.
יורם שפירא: נקודת מבט שנייה היא מהתחום הכלכלי: אנחנו מתחרים על התשלום הקבוע, שאתה קורא לו שכר דירה – שאינו שכר דירה, אבל הוא מגלם בתוכו גם את שכר הדירה.
יורם שפירא: זה ההבדל המשמעותי בין הראייה העסקית לראייה הציבורית.
יורם שפירא: מאיפה זה נובע?
יורם שפירא: ככל שהזכיין יגדיל את המחזור – שזה האינטרס הציבורי, הוא רואה אינטרס אחד – מקסימום רווח.
יורם שפירא: כשקיים הפרש בין האחוז לבין דמי המינימום, ונניח שהאחוז הוא x, ודמי המינימום מסתכמים ב-x וחצי, יש לו אינטרס להגדיל את המחזור.
יורם שפירא: ככל שהוא יגדיל את המחזור, החלק היחסי שלו מהתשלומים לרשות שדות התעופה הולך ופוחת.
יורם שפירא: המשמעות היא כשהזכיין יגיע לנקודת האיזון – דרך אגב, כמו שהם היו בתקופת החוזה הנוכחי – יש להם אינטרס להגדיל את המחזור.
יורם שפירא: המשחק של רווח, שהוא יודע שהגדלת המחזור ב-100 ויישאר לו מזה כתוצאה מכך שהוא ישלם לרשות שדות התעופה פחות אחד, יש לו עוד אחד בכיס – רק בהגדלת המחזור.
יורם שפירא: עד אותה נקודת איזון שהוא יכול להכניס שיקולים נוספים.
אברהם גרינר: טוב שיש הפסד גולמי.
יורם שפירא: לכן כאשר הזכיין עושה את חישוביו, אנחנו יודעים שיש לו מקסימום רווח ואנחנו רוצים מקסימום מחזור, וזו הסיבה שהולכים על המינימום.
יורם שפירא: כך מ-10% מחזור הוא יכול לרדת ל-2.5% מחזור, או ל-3% תשלומים לרשות, ככל שהוא מגדיל את המחזור.
יורם שפירא: איך הוא מגדיל את המחזור?
יורם שפירא: כשהוא תחרותי ואטרקטיבי ללקוח.
יורם שפירא: לכן אני בטוח שבעוד שנה נדבר, ואני אשמח להציג בפניך את הנתונים ואתה תראה שהחשש שלנו היה לשווא.
יורם שפירא: כי האינטרס של הגופים הפועלים, לא רק בתחום הזה – יש לי עשרות שנות ניסיון בתחום הזה ברשות שדות התעופה – ואני יכול להגיד לך שב-99% מהמקרים הנוסחה הזו עובדת.
יורם שפירא: לראייה אנחנו רואים את התוצאות העסקיות בנמל התעופה בן גוריון ובמתקני רשות שדות התעופה.
יורם שפירא: אני רוצה לסכם את נקודת מבט רשות שדות התעופה: אחת, אנחנו רגישים לנושא השירות לציבור.
יורם שפירא: לא רק בגלל הקטע הכלכלי, אלא גם מעצם היותנו גוף ממשלתי.
יורם שפירא: שתיים, החוסן הכלכלי של רשות שדות התעופה חשוב לנו.
יורם שפירא: שלוש, כל הכסף שנכנס לרשות שדות התעופה חוזר לציבור.
יורם שפירא: שום דבר לא מחולק לבעלי המניות.
יורם שפירא: המדינה היא בעלת המניות.
יורם שפירא: ארבע, יש תחרות בין שני הגופים הקיימים.
יורם שפירא: יש מגבלה על בנק הפועלים, ולא תהיה ברירה לספרדים – הם יצטרכו להתאים את עצמם לעולם של בנק הפועלים, אחרת הם יפסידו את השוק.
יורם שפירא: חמש, עומדת בפנינו אופציה עתידית, במידה ומה שנאמר כחשש, אכן יקרה.
כרמל שאמה-הכהן: יש גם חשש שהם יחלקו בניהם את השוק.
יורם שפירא: אתה יכול להגיד: גוף פיננסי זה בן אדם פרטי.
יורם שפירא: בנק הפועלים זה גוף ציבורי - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא בתיאום ברמה של קרטל במובן הפלילי, אלא המשחק פה ברור: בנק הפועלים מוגבל במטבעות - - -
יורם שפירא: סליחה, בנק הפועלים לא מוגבל בשום מטבע.
יורם שפירא: בנק הפועלים מביא את כל המטבעות.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא מוגבל בעמלה במטבעות העיקריים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא מוגבל במטבעות האחרים.
כרמל שאמה-הכהן: בנק הפועלים ירצה להגיע למקסימום שלו במטבעות העיקריים, ולא לקיים שם תחרות.
יורם שפירא: אני יורם שפירא, לקוח, ובאתי לסניף בנק הפועלים וביקשתי להמיר 500$.
יורם שפירא: הוא לא יגיד לי: אתה לא יכול להמיר 500$.
יורם שפירא: אסור לו.
כרמל שאמה-הכהן: אני אחדד.
כרמל שאמה-הכהן: ברור, לא על זה.
כרמל שאמה-הכהן: בנק הפועלים יכול לקחת את המקסימום על המטבעות העיקריים וזו כוונתי.
יורם שפירא: לא, יש לו תחרות, הוא לא יכול.
יורם שפירא: יושב מולו גוף שני.
יורם שפירא: היה להם את אותו דבר היום.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לרשות שדות התעופה.
אברהם גרינר: אני מבקש להכיר לכם את מר רונן ישראלי.
אברהם גרינר: יש לו רקע בנקאי, כ-20 שנה, בבנקאות הישראלית והבינלאומית.
אברהם גרינר: אני אבקש ממנו להציג את העניין הזה כדי שנבין כולנו, את כל הקטע.
יורם שפירא: ברשותך, אני חושב שלא מתפקידינו לדון בהיבטים הכלכליים.
יורם שפירא: עובדה היא שיש שני גופים.
יורם שפירא: אני לא מצליח להבין מה חברת "צ'יינג' פלייס" רוצה מהוועדה.
יורם שפירא: הרי יש שתי הצעות, כל אחד שקל את שיקוליו העסקיים - - -
לאה ורון: מר יורם שפירא, הם קיבלו את רשות הדיבור מהיושב ראש.
יורם שפירא: אני שואל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוד לא יודעים מה הם רוצים לומר.
יורם שפירא: רק רציתי שהנקודה הזאת תהיה ברורה.
אברהם גרינר: אם אתה שואל, לפני שאני מבקש ממר רונן ישראלי שידבר, אנחנו חושבים שרשות שדות התעופה חייבת להגביל גם את המכרז השני וגם את הזכיין השני ותיכף אני אסביר, כי זה מה שיעשה מר רונן ישראלי.
רונן ישראלי: לפני שאתחיל בדבריי, אני אתייחס למה שמר יורם שפירא שאל.
רונן ישראלי: בתשובה של רשות שדות התעופה לבית המשפט הם קידשו את עקרון השוויון ואמרו ואני מצטט, ואני יכול להיאחז בזה, זה הדבר שמשרת אותי הכי יפה: "כדי שתהיה תחרות, שני הזכיינים צריכים לפעול בתנאים מסחריים שווים".
רונן ישראלי: אנחנו נסת
רונן ישראלי: פק בזה שהרשות תיישם את מה שהיא אומרת – אחד בפה ואחד בלב.
רונן ישראלי: אני חייב להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן.
רונן ישראלי: אני לא עורך-דין, ואני לא מייצג את הציבור, אבל אני רוצה שנבין בשפה כלכלית פשוטה את משמעות הדברים.
רונן ישראלי: כאשר אנחנו רואים שהרשות משקיעה 3 מיליארד שקלים לרווחת הציבור, והיא אומרת: אני אגלגל את העלויות האלה על הזכיינים ועל המפעילים השונים בשדה התעופה, המשמעות היא אחת – העלות הזאת תתגלגל על הציבור.
רונן ישראלי: אם אנחנו מדברים בשם צדק ציבורי וצדק משפטי וכל שאר הדברים שנאמרו כאן, ואני בטוח שזו כוונת הרשות, צריך ליישם את זה, הלכה למעשה.
רונן ישראלי: כשאני אומר למפעילים, ובצורה אפקטיבית אני מנסה להעלות את דמי ההרשאה ואת תמלוגי המדינה מהזכיינים, זה דבר מבורך עד לגבול מסוים.
רונן ישראלי: בנקודה מסוימת, כאשר אנחנו גורמים לזכיין להפסיד כסף, המשמעות היא אחת: או שהוא לא יכנס – דוגמא חיה, וימשוך את הצעתו, כי זה לא כלכלי ואנחנו לא מלכ"ר ולא גוף ציבורי, אנחנו רוצים להרוויח כסף ביושר.
רונן ישראלי: או שהוא ניגש ומגלגל את העלות על הציבור, אין לו דרך אחרת.
רונן ישראלי: אלא אם הוא נמצא כאן ממניעים ציוניים – שהספרדים יתנו תשובה על זה.
רונן ישראלי: אני אסכם בקצרה את מה שקרה בשבועות האחרונים – התחלנו במכרז שאמר: שני מפעילים עליהם תחול המגבלה.
רונן ישראלי: כמו שהיה ב-14 השנים האחרונות, ולזכות רשות שדות התעופה יאמר: הם השכילו לנהל שירות לציבור עם שני זכיינים, שפעלו תחת אותן מגבלות.
רונן ישראלי: נתנו שירות, הייתה תחרות.
רונן ישראלי: גם חברת "צ'יינג' פלייס" וגם בנק הפועלים נלחמו על ליבו וכיסו של הצרכן.
רונן ישראלי: מר יורם שפירא אמר שחברת "צ'יינג' פלייס" ניהלה את זה בצורה אתית, מכובדת, הוגנת ולא היו תלונות.
רונן ישראלי: אז כנראה שאין תלונות על חברת "צ'יינג' פלייס".
רונן ישראלי: היה זוכה במכרז – רק בנק הפועלים ניגש.
רונן ישראלי: כנראה שהמכרז היה בתנאים גבוהים מדי.
רונן ישראלי: מתוך 8 אנשים שהתעניינו במכרז, רק גוף אחד הגיש הצעה.
רונן ישראלי: יום לאחר מכן אמרו: אופס, התבלבלנו, נחזיר את התנאים.
רונן ישראלי: אנחנו מסירים את המגבלה.
אברהם גרינר: הסבירו למה.
רונן ישראלי: הסבירו למה.
רונן ישראלי: דרך אגב, לכל אורך הדרך היה זיגזג מטורף של רשות שדות התעופה.
רונן ישראלי: על כל אחד מהתרחישים שהיו הם יודעים להגן בחירוף נפש.
רונן ישראלי: הם יודעים להסביר את עצמם מצוין.
רונן ישראלי: מבחינה כלכלית, ציבורית, עניינית – מכל הבחינות.
רונן ישראלי: הם יודעים להסביר שני דברים הפוכים ולדבוק בעמדתם.
רונן ישראלי: לאחר-מכן אמרו: אנחנו מסירים את המגבלה משני הגופים, ואז אמרו שזה לא הוגן – אי אפשר לפרסם מכרז - - - אחד, ולאחר-מכן לשנות את התנאים.
רונן ישראלי: אמרו אוקי – בנק הפועלים יישאר עם המגבלה והמפעיל הזר יישאר ללא מגבלה.
יורם שפירא: לא המפעיל הזר, למשתתפים האחרים במכרז.
יורם שפירא: המפעיל הזר זכה במכרז.
רונן ישראלי: המפעיל הזר זכה.
רונן ישראלי: איפה אנחנו נמצאים היום?
רונן ישראלי: אנחנו נמצאים במצב שבו בנק הפועלים זכה במכרז וחלה עליו המגבלה – עמלת המקסימום – והמפעיל הזר ללא עמלת מקסימום.
רונן ישראלי: בכלכלה, כאשר שני גופים פועלים באותו מישור, שלא חלים עליהן אותן מגבלות, אזי אין תחרות.
רונן ישראלי: מי משלם כשאין תחרות?
רונן ישראלי: הציבור.
רונן ישראלי: חד משמעית.
רונן ישראלי: יכול להיות שהתמלוגים שהמדינה תקבל, יגדלו, אבל הציבור ישלם על זה וביוקר.
רונן ישראלי: מה קרה?
רונן ישראלי: אתה נגעת בנקודה הזו – כשבנק הפועלים יודע שהמתחרה שלו לא מוגבל במחירים שהוא יכול למכור, אין שום סיבה שהוא ירד בעמלת המקסימום.
רונן ישראלי: באותו רגע שהמתחרה שלי לא חלה עליו מגבלה, עמלת המקסימום זה מחיר המינימום שלי.
רונן ישראלי: זה נכון בשוק הכרמל, וזה נכון בשדה התעופה.
רונן ישראלי: זה נכון בכל מקום כלכלי.
רונן ישראלי: אנחנו נמצאים במצב שיש כשל שוק, סטאטוטורי, שהגוף השלטוני יצר אותו.
רונן ישראלי: הוא אמר: שני גופים פועלים באותו מתחם גיאוגרפי, בין שני הדגלים האלה, זה אחד וזה שניים.
רונן ישראלי: לא יעלה על הדעת.
רונן ישראלי: למה אני אומר את זה?
רונן ישראלי: אני לא צריך להסביר את זה.
רונן ישראלי: יסביר את זה המפעיל הזר – כשהיה ב-14 מיליון שקלים עם מגבלה, הוא לא ניגש.
רונן ישראלי: היום, כשאין מגבלה, פתאום הוא מוכן לשלם 28 מיליון שקלים?
רונן ישראלי: פי שניים.
איתי דויטש: 24 מיליון שקלים.
רונן ישראלי: פלוס מע"מ.
אברהם גרינר: אין סיכוי על מע"מ.
רונן ישראלי: כולל מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל גם ה-14 מיליון שקלים היה לא כולל מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: 24 מול 4.
רונן ישראלי: קצת יותר.
רונן ישראלי: מה קרה בין שבוע אחד, לשבועיים אחרי זה?
רונן ישראלי: לא הייתי מוכן לשלם 14 מיליון שקלים, והיום אני מוכן לשלם 28 מיליון שקלים?
כרמל שאמה-הכהן: מה המחזור של זיכיון כזה?
רונן ישראלי: מה זאת אומרת מחזור?
כרמל שאמה-הכהן: מחזור ההמרה השנתי.
יורם שפירא: מיליארד ומאה מיליון שקלים, כל המחזור.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר חצי מיליארד בערך.
יורם שפירא: כן, כל גוף.
רונן ישראלי: אני רוצה להסביר את ההפסד הגולמי - המפעיל הזר הציע 5.6% מהמחזור פלוס מע"מ, סה"כ 6.5%, כמעט 6.6%.
רונן ישראלי: העמלה האפקטיבית בבנק הפועלים – שחלה על הכול: על השערים ועל עמלת החליפין, על העלות האפקטיבית של העסקה – היא 2% הפרשי שער, פלוס 0.2%, סה"כ 2.2%.
רונן ישראלי: גרוסו-מודו.
רונן ישראלי: זאת אומרת שהנוסע הישראלי או התייר הנכנס מגיעים לשדה התעופה, לבנק הפועלים, רוצה לקנות 400$ ומשלם 2.2%.
רונן ישראלי: עובר את הדגל, מגיע למפעיל הזר ושם הוא ישלם לפחות 6.6%, ואני לא מתייחס לאופרציה ולעלויות של המפעיל.
אברהם גרינר: 10%.
רונן ישראלי: עם העלויות של האופרציה זה 9%-10%.
כרמל שאמה-הכהן: מהו אחוז העלות התפעולית של עסק כזה?
ענת גרינר: 3%.
כרמל שאמה-הכהן: 3%?
כרמל שאמה-הכהן: זה מקובל?
אברהם גרינר: 3%-2.5%.
רונן ישראלי: לא מעניין, לא מקובל, אין אופרציה.
רונן ישראלי: כולם עובדים בהתנדבות.
רונן ישראלי: 6.6% זו העלות הגולמית של הכסף.
רונן ישראלי: הוא קונה אותו, כי זה מה שהוא התחייב לשלם לרשות שדות התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא התחייב לשלם לרשות שדות התעופה 6.6%?
ענת גרינר: 5.655% פלוס מע"מ.
יורם שפירא: אני חש שיש פה חברה עסקית שקיבלה החלטות עסקיות, ומנסה למשוך את הוועדה לתוך דיון שמשמעותו החלטות עסקיות של חברה.
יורם שפירא: יש פה חברה שהחליטה להביא כסף מהבית, סתם אני אומר, הם דנים את החברה?
יורם שפירא: אני לא מבין.
אברהם גרינר: - - - על ההגבלה, לא על החברה.
יורם שפירא: חד משמעית הציבור מטריד אותי.
יורם שפירא: עם ההגבלה, בלי המגבלה, גם עם המגבלה שהם מדברים – 6.6% קיימים, או 5.5%, או 4%, מה הרלבנטיות?
רונן ישראלי: - - - רלבנטיות.
יורם שפירא: יש פה גוף עסקי שמנסה למשוך אותנו לויכוח שאנחנו לא צריכים להיות בו.
יורם שפירא: דרך אגב, הוא פנה לבית-המשפט בנושא – הוא טען לבטל את המכרז, להפחית את דמי ההרשאה מאותם נימוקים שהוא מעלה עכשיו.
רונן ישראלי: אני כגוף מסחרי מודיע קבל עם ועדה שאנחנו פה כדי להרוויח, וכנראה שגם הגוף הספרדי.
רונן ישראלי: זאת אומרת שאם אני קונה ב-6.6%, אני חייב למכור ב-6.6% לפחות, ואין עוד אופרציה, משמעות הדבר – הציבור ישלם הרבה יותר.
רונן ישראלי: אני יודע איך לנהל עסק כלכלי – ככה מנהלים עסק – כמה עלה לי וכמה אני מוכר, זה הרווח שלי.
רונן ישראלי: אם אני קונה ב-6.6%, אני לא יכול למכור בפחות מזה, אלא אם אני רוצה לתרום.
רונן ישראלי: אני לא חושב שגוף מסחרי, עם שיקול דעת ועם רצון להרוויח כסף, עושה מהלך כזה.
רונן ישראלי: לא יכול להיות.
רונן ישראלי: מר יורם שפירא אומר: ישחקו הנערים לפניי, ואם יפרעו את החוקים, נכניס מתחרה שלישי.
רונן ישראלי: אותנו לימדו שחכם לא נכנס לבור שפיקח לא יודע לצאת ממנו – למה לעשות את הדבר הזה?
רונן ישראלי: ניתן לשניהם תנאים מסחריים שווים, נציג את אותן מגבלות, כמו שזה עבד 14 שנה פיקס.
רונן ישראלי: למה לעשות ניסיונות על גב הציבור?
רונן ישראלי: הנקודה היחידה המשמעותית היא שהמחיר יתגלגל רק על גורם אחד – זה מס נסיעות, בוא נקרא לילד בשמו.
רונן ישראלי: ה-3 מיליארד שקלים לתשתיות ובטיחות, יתגלגלו על הציבור, בצורה מתוחכמת.
רונן ישראלי: להגיד לזכיינים: היום 14 מיליון.
רונן ישראלי: נגיד שיש רווח, 15 מיליון.
רונן ישראלי: ב-15 מיליון מרוויחים, שני הגופים.
רונן ישראלי: להגיד להם: תשלמו 18, ו-28 בהתאמה, זה לא מסתדר.
כרמל שאמה-הכהן: האם בנק הפועלים לא יתנגד שתוציאו מכרז חדש בתנאים, שכביכול, מפלים אותו, אתם מוכנים לשקול את זה?
יורם שפירא: מתי?
כרמל שאמה-הכהן: היום.
יורם שפירא: אני לא יודע.
יורם שפירא: יש מכרז שיש בו זוכה.
יורם שפירא: בנק הפועלים אינו הסוגיה.
יורם שפירא: יש הליך מסודר שעברנו.
יורם שפירא: הקפדנו שתישמר התחרות, שיהיו שני גופים ושבנק הפועלים לא יזכה שוב – מנענו ממנו להשתתף במכרז הנוסף.
יורם שפירא: בפועל יש שני גופים: אחד עם מגבלה, וברור שהגוף השני יצטרך להתאים את עצמו במסגרת התחרות.
יורם שפירא: הוא לא יוכל לקחת יותר.
אברהם גרינר: - - - תחרות הוגנת?
כרמל שאמה-הכהן: אמרת משפט נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא עושה את השיקולים והתחשיבים של החברה הספרדית.
יורם שפירא: גם אני לא.
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש דברים ברורים, שהם באים להרוויח.
כרמל שאמה-הכהן: אין להם עסקים אחרים בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: בבנק הפועלים יכולנו לחשוד שהוא רוצה מיתוג, נוכחות.
כרמל שאמה-הכהן: פה מדובר בחברה שרוצה להרוויח.
כרמל שאמה-הכהן: אם היא משלמת 24 מיליון שקלים פלוס מע"מ, ואני מחלק את זה במחזור הצפוי, זו העמלה הבסיסית, עוד לפני ההוצאות האחרות – כוח אדם, ביטוח, כל מה שיש, איך נחמוק מכשל שוק?
יורם שפירא: אתן דוגמא – חברה בינלאומית שנמצאת באותן מדינות, חלק מהמדינות, שבהן זה המטבעות האקזוטיים.
יורם שפירא: היא קונה ומוכרת את המטבעות גם בצד השני.
יורם שפירא: היא לא צריכה לקנות את זה בבנק - - -.
יורם שפירא: היא המירה שקל בישראל, ולקחה את השקל לתאילנד - - -
אברהם גרינר: המטבעות האקזוטיים הם בערך 7% מהמחזור - - -
יורם שפירא: אותו הדבר במטבעות האחרים.
יורם שפירא: היא פרוסה, משיקולים שלה שאני לא יודע אותם.
יורם שפירא: אני מנסה לנחש כמוך, גם אני שאלתי את עצמי את השאלה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שאולי היא יותר יעילה, אבל יש משהו שהיעילות שלה לא תעזור לה – לחמוק משכר הדירה.
יורם שפירא: לחברה יש תחרות בשוק, בדלפק שצמוד אליה.
יורם שפירא: היא לא תיקח אגורה או שתיים יותר, ממי שנותן אגורה או שתיים פחות.
יורם שפירא: אני לא נכנס לשיקולים העסקיים שלה.
יורם שפירא: אני יודע דבר אחד: היו שני מכרזים, יש זוכים, יש גוף עם מגבלה שהשני לא יוכל להתמודד בשוק אחר.
יורם שפירא: יש לנו את הכלי השיפוטי, הערכי, הציבורי לבדוק שזה מתבצע.
יורם שפירא: במידה ולא, יש לנו שיקול דעת נוסף להחליט מה עושים.
כרמל שאמה-הכהן: מה היה השיקול שלא ללכת למכרז שאומר – תתחרו על העמלה הנמוכה יותר?
כרמל שאמה-הכהן: - - - הציבורית.
יורם שפירא: לנמל התעופה בן גוריון יש יתרונות גדולים בהיבט המסחרי, שמייצרים תועלת כלכלית גדולה לזכיין.
אברהם גרינר: זה בלי מע"מ.
אברהם גרינר: אין את זה במטבע חוץ.
יורם שפירא: לא דיברתי על זה, מר אברהם גרינר.
יורם שפירא: יש הרבה יתרונות בנמל התעופה בן גוריון, ולכל תחום יש את היתרונות העסקיים שלו.
יורם שפירא: ברגע שניתן יתרון לזכיין, הוא ייקח את זה לכיסו, ושאף אחד לא יהיה תמים.
יורם שפירא: הזכיין יהיה בתחרות עד המקסימום שהוא יכול לקחת את המחיר – המחיר המקסימאלי שהוא היצע וביקוש.
כרמל שאמה-הכהן: כנראה שלא הסברתי את עצמי היטב.
כרמל שאמה-הכהן: במכרז אתה אומר שייבחרו זכיינים שיציעו את עמלת המקסימום הנמוכה יותר.
יורם שפירא: אנחנו נכנסים לתחום שהוא החלק הקטן בכל הליך המרות מטבע חוץ – הקנייה, המכירה, העמלה והתפעול.
יורם שפירא: כל אלה משולבים יחד.
יורם שפירא: אנחנו אמונים גם על הכסף הציבורי, לא רק על הרווח של הזכיין.
יורם שפירא: היו לנו מכרזים כאלה שבהם הלכנו על תחרות - -
כרמל שאמה-הכהן: מי יהיה זול יותר לציבור.
יורם שפירא: - - מי יהיה יותר זול, הסתבר שזה היה מקרה הפוך, בסופו של דבר.
יורם שפירא: הכסף הזה התגלגל לכיסו של הזכיין.
יורם שפירא: לא במקרה הזה, במקרים אחרים.
יורם שפירא: הלקוח לא נהנה מזה.
יואב צבר: לא, אחוז הנחה גבוה מבין הסכום הקבוע.
יואב צבר: אני מנהל יחידת נותני שירותי מטבע במשרד האוצר.
יורם שפירא: תזרים המזומנים של רשות שדות התעופה הוא מאבני הבסיס של היכולת שלנו לנהל ולתת שירות.
יורם שפירא: אני צריך לדעת בכל יום איפה אני נמצא מבחינת תזרים מזומנים, כי אני מנהל תשתית ציבורית.
יורם שפירא: לכן אנחנו מתמקדים בתחום דמי ההרשאה הבסיסיים.
יורם שפירא: אמרתי שההבדל בין ראיית הזכיין לראיית רשות שדות התעופה, במחזור ורווח, בהבדלים המהותיים ביניהם, אנחנו הולכים על התחום הזה.
יורם שפירא: אנחנו מאמינים כמו שהאמנו ב-14 השנים האחרונות.
יורם שפירא: דרך אגב, יש מקומות שאין תחרות בהמרות מטבע חוץ, ובכל זאת המקום אטרקטיבי, כי הלקוח חכם.
אברהם גרינר: לא, לפני 14 שנה לא היו המרות מטבע חוץ עד שבאנו - - -
יורם שפירא: היה.
יורם שפירא: אני אקח את מעברי הגבול לצורך העניין – אין שם תחרות - - -
אברהם גרינר: אנחנו עשינו אותה מגבלה.
יורם שפירא: כן, אבל שם אתה יכול לקחת את המקסימום.
אברהם גרינר: אבל אני לא לוקח כי אני עובד עם אותה מגבלה.
אברהם גרינר: - - - אותה מגבלה.
יורם שפירא: לא, אתה יכול לקחת את המגבלה המקסימאלית.
יורם שפירא: מר רונן ישראלי אמר שהמקסימום הופך למינימום.
יורם שפירא: יכולת לפעול אותו הדבר במעברי הגבול ואתה לא עושה.
אברהם גרינר: אתה מרוויח מזה.
יורם שפירא: למה אתה לא עושה את זה?
יורם שפירא: כשאתה הולך לטאבה, יש גם באילת.
יורם שפירא: כשאתה הולך לנהר הירדן, יש גם בקריית שמונה, בטבריה או בנצרת.
יורם שפירא: הלקוח מתוחכם.
יורם שפירא: הדבר הנכון הוא לבחון מה קרה, ואם מה שחוששים פה יקרה, אנחנו נפעיל שיקול דעת.
יורם שפירא: אתה מכיר את רשות שדות התעופה.
יורם שפירא: אני בטוח שהחששות יתפוגגו.
כרמל שאמה-הכהן: אם בעוד חצי שנה יציגו לך מצב דברים שבו הציבור משלם הרבה יותר ממה שהוא משלם - - -?
יורם שפירא: יש לנו את שיקול הדעת.
כרמל שאמה-הכהן: שיקול דעת בלעדי, בלי שום הליך של - - -?
יורם שפירא: בלעדי.
יורם שפירא: זה לא אומר שהגופים לא יתקפו את זה בבית-המשפט.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף היום בנוי כך?
כרמל שאמה-הכהן: איך הוא מגדיר - - - לא הוגנת?
יורם שפירא: ללא בלעדיות, בצורה חד משמעית.
כרמל שאמה-הכהן: הם יגידו בבית-המשפט: נתת לנו תנאים כאלה במכרז, שכדי להרוויח רווח סביר, אנחנו חייבים לגבות מחיר מסוים מהלקוחות, אני אגיד: "לקרוע את הלקוחות".
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה תוקף אותנו?
כרמל שאמה-הכהן: יש לך סעיף כזה ודרשת מאיתנו התנהלות הוגנת, אבל אם מראש אין לך תום לב, שאתה דורש שכר-דירה של 28 מיליון שקלים, אל תבוא בטענות שאנחנו לוקחים עוד מרווח של 2%?
יורם שפירא: זה טיעון שיישמע.
יורם שפירא: אבל אנחנו, ולא אחת נאמר בבית המשפט, שהראייה הציבורית היא אחד הדברים המובילים באושיות ההחלטה של רשות שדות התעופה ושל גופים הנותנים שירות לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: לכמה זמן המכרז?
יורם שפירא: 6 שנים פלוס שנתיים.
יורם שפירא: היו הרבה טענות של גופים, כמו חברת "צ'יינג' פלייס", שהלכו לבתי-המשפט, בשנתיים האחרונות ואמרו: הדרישות של רשות שדות התעופה לא סבירות, ראייתה לא נכונה ונתנו נימוקים מכובדים.
יורם שפירא: בית-המשפט אמר 3 דברים: אחד, אני לא מחליף את ועדת המכרזים.
יורם שפירא: שתיים, רשות שדות התעופה צריכה תמיד לשקול שיקולים ציבוריים ולא רק כלכליים.
יורם שפירא: שלוש, בית-המשפט תמיד פתוח לגופים לטעון טענותיהם, במידה ומה שהם טענו קרה.
אברהם גרינר: אל תיקח אותנו לבית-המשפט.
אברהם גרינר: בוא נדבר על 3 הדברים העיקריים.