GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהוד פלג: כפי שאמר מר שריג, הבעיה היא כלל עולמית.
אהוד פלג: לאחרונה קיבלו גם כן החלטות לגבי דברים שצריכים להיעשות ובראש ובראשונה בתחום הזה של ההסברה, חינוך ויידוע הצרכנים, כך שהדברים האלה נמצאים בתוך מסגרת.
אהוד פלג: אבל כלל ידוע בחינוך ובהסברה זה התאמה לקהל המטרה.
אהוד פלג: קהל המטרה הוא לא רק הדיוט, הייתי אומר אפילו בלי סיבה להיעלב, הוא גם לרוב בור.
אהוד פלג: הבורות הזאת לצערי פועלת לרעתו בכל מיני מובנים ולכן צריך לבוא לקראתו עד פתח לו באופן שהוא יבין.
אהוד פלג: בסקר שהמועצה לצרכנות ערכה לפני כשנתיים, מה מידת הבעיה לקראת הפיתוח ועמדה באתר המועצה לצרכנות של מדריך לחיסכון פנסיוני להדיוטות.
אהוד פלג: היא מצאה כך: 70% מהצרכנים לא יודעים אם החיסכון הפנסיוני שלהם כולל ביטוח למקרה של פטירה, ביטוח "ריסק,.
אהוד פלג: 54% מהצרכנים השכירים לא יכלו להעריך את גובה הקצבה החודשית שהם יקבלו בעת שהם יפרשו.
אהוד פלג: 86% מהצרכנים לא יודעים באיזה סוג של השקעה מושקעים כספי החיסכון הפנסיוני שלהם.
אהוד פלג: בעצם, הביטחון הכי חשוב שלהם לעת פרישה כאשר לא יהיה להם יותר מקור הכנסה.
אהוד פלג: זאת אומרת, הבורות פה היא מדהימה.
אהוד פלג: אבל, פה אנחנו מצפים לצעדים הרבה יותר רציניים שיתבצעו.
אהוד פלג: דבר נוסף זה הקצב.
אהוד פלג: צר לי לומר אבל אנחנו עדיין מחכים לפוליסה התקנית לביטוח הרכב שמשנת 2007 אמורים להגיש לגביה תקנות שיגמרו כמה אנומאליות שיש שם וכמה עיוותים שיש שם ושהצרכנים משלמים עליהם.
אהוד פלג: הקצב הוא איטי מידי ופה חייבים לפעול בקצב מהיר לאור היקפים האדירים הכספים שיש פה.
כרמל שאמה-הכהן: ירון טבצ'ניק, מפורום החוסכים לפנסיה בישראל.
ירון טבצ'ניק: אני רוצה להעלות כמה טענות וזה גם יעזור לדברים שאמרו חבר הכנסת עמיר פרץ והמועצה לצרכנות.
ירון טבצ'ניק: באמת בשנה האחרונה חל שינוי גדול באגף משרד האוצר לגבי הפיקוח.
ירון טבצ'ניק: הנקודה היא שהפיקוח שופר לטובה ברמת המקרו.
ירון טבצ'ניק: ברמת המיקרו, ברמת הלקוח הבודד, יש המון בעיות שהלקוח הבודד לא מסוגל להתמודד מול חברות הביטוח.
ירון טבצ'ניק: הבאתי לפה מספר מסמכים שחברות הביטוח שולחות ללקוחות.
ירון טבצ'ניק: לקוחות מחפשים כסף כדת וכדין, עם מסמכים ביד, שיש להם תכניות פנסיה 30 שנה, 20 שנה ואפילו 10 שנים והם מקבלים הודעה מחברות הביטוח: אדוני, כבר פדית את הכסף.
ירון טבצ'ניק: ברגע שלקוח מקבל מכתב כזה הוא עומד בפני שוקת שבורה.
ירון טבצ'ניק: אין לו שום יכולת להתמודד עם חברות הביטוח.
ירון טבצ'ניק: כל ניסיון לבוא בדברים עם חברות הביטוח, הם מפנים אותו לעורכי דין חיצוניים.
ירון טבצ'ניק: יש חברת ביטוח אחת שהגדילה לעשות.
ירון טבצ'ניק: ברגע שלקוח שולח מכתב שהוא מבקש לפדות את הכספים שלו, הוא אפילו לא מקבל מכתב מחברת הביטוח.
ירון טבצ'ניק: הוא מקבל מכתב ממשרד עורכי דין חיצוני.
ירון טבצ'ניק: שימו לב מה כתוב: "מכיוון שחלפו כ-14 שנה מאז פטירת המבוטחת (אמא שלו) הרי סביר הדבר כי הפוליסה נפדתה".
ירון טבצ'ניק: חברת הביטוח שולחת מכתב ללקוח: סביר להניח שהפוליסה נפדתה.
ירון טבצ'ניק: מה זאת אומרת סביר להניח?
ירון טבצ'ניק: היא נפדתה או לא נפדתה?
ירון טבצ'ניק: לקוח כזה לא מסוגל להתמודד והוא צריך לפנות לעורכי דין או ליועצים פנסיונים ורק אז הוא מקבל תשובות.
ירון טבצ'ניק: רבותיי, הכספים נמצאים.
ירון טבצ'ניק: אני אתן לכם דוגמה נוספת.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך העתקים של התשובות האלה?
ירון טבצניק: בוודאי, הכול נמצא פה.
ירון טבצניק: העתקים נמצאים אצלי.
ירון טבצניק: זה פשוט מדהים.
ירון טבצניק: אני אתן לך עוד דוגמה אחת מיני רבים.
ירון טבצניק: עורך דין די מפורסם פתח פוליסה לבת שלו שנמצאת באוסטרליה והיום היא בת 20.
ירון טבצניק: הוא פתח לה תכנית קופת גמל בבנק דיסקונט דאז.
ירון טבצניק: היום זה נמצא בחברה אחרת.
ירון טבצניק: הכספים עברו מחברה לחברה, אלה קנו את אלה, מיזוגים וכדומה.
ירון טבצניק: רבותיי, הלקוחות איבדו כיוון.
ירון טבצניק: הם איבדו כיוון, איבדו מסמכים ואין להם יכולת לקרוא מה רוצים מהם.
ירון טבצניק: הוא החזיק ביד מסמך.
ירון טבצניק: הוא פנה לבנק לאומי שאמר לו שהיא בכלל לא במערכת ושימשיך לחפש.
ירון טבצניק: הם אפילו לא יודעים למי זה נמכר.
ירון טבצניק: הוא הצליח להגיע לחברת הביטוח.
ירון טבצניק: קיבל מכתב: הבת שלך לא במערכת.
ירון טבצניק: האדון פנה אלי ופניתי לחברת הביטוח הם כותבים לי: לא קיימים חשבונות בחברת כך וכך.
ירון טבצניק: שלחתי מכתב וביקשתי מהם להסתכל בניירת כי אני שולח להם מסמך שלהם.
ירון טבצניק: אז אני מקבל מהם מכתב: סליחה, טעינו, נמצאו 23,000 שקלים.
ירון טבצניק: אתם יודעים כמה כאלה יש?
ירון טבצניק: כמה לקוחות כאלה יש.
ירון טבצניק: כמה לקוחות מבוגרים כאלה יש, שלא מסוגלים ללכת לעורכי דין וליועצים ולשלם שכר טרחה.
ירון טבצניק: מה זה קשור למשרד האוצר?
ירון טבצניק: במשרד האוצר יש אדם שאחראי על אכיפה.
ירון טבצניק: למשרד האוצר יש את כל הכלים לאכוף ביתר שאת ובעוצמה יותר גדולה, אפילו אולי לנסות להקים צוותים אופרטיביים שילכו לחברות הביטוח, יבקשו לפתוח דוחות ויבקשו לבדוק איך הנוהל עובד מול הלקוח הבודד.
ירון טבצניק: שם נמצאת הבעיה הגדולה ביותר.
ירון טבצניק: הלקוח לא מסוגל והוא גם מקבל ייעוץ שלא לפנות למשרד האוצר.
ירון טבצניק: למה?
ירון טבצניק: כי זה לוקח שנה, הטיפול לוקח שנה.
ירון טבצניק: אני אראה איזה מכתבים הלקוח קיבל ממשרד האוצר לאחר שפנה לאגף התלונות.
ירון טבצניק: האדם מקבל תשובה כזאת הוא לא מסוגל לטפל בבעיה והוא מאבד אמון, גם במשרד האוצר, גם בחברת הביטוח וגם בבנקים ואז הוא מפסיק לחסוך.
ירון טבצניק: אני עוסק בתחום הרבה שנים ובאמת חלה תפנית מאוד משמעותית וגם הקנסות הם כמו שצריך.
ירון טבצניק: אבל, עדיין קיים גוף מסוים שנקרא "עמיתים" שמנהל את שמונת קרנות הפנסיה הוותיקות הגירעוניות שהיום מנוהל על-ידי משרד האוצר.
ירון טבצניק: משרד האוצר מפקח, משרד האוצר ממנה מנהל, הפיקוח הרבה יותר הדוק.
ירון טבצניק: אלא מה?
ירון טבצניק: הגוף הזה, גם אולי ביוזמת משרד האוצר, חוק חופש המידע לא חל עליו.
ירון טבצניק: שלחתי מכתב לפני שנה למשרד המשפטים ולשר המשפטים שיפעיל את סמכותו להכיר ב"עמיתים" כרשות ציבורית.
ירון טבצניק: ברגע שמפעילים על "עמיתים" רשות ציבורית, באופן אוטומטי חל עליו חוק חופש המידע.
ירון טבצניק: למה זה חשוב להחיל את חוק חופש המידע על ארגון עמיתים?
ירון טבצניק: ארגון "עמיתים" מבטח כ-630,000 עמיתים פנסיונרים, חלקם עדיין עמיתים פעילים.
ירון טבצניק: מדובר באוכלוסייה מבוגרת, באוכלוסייה חלשה שהיא לא יודעת מה יש לה, היא לא יודעת מה הזכויות שלה.
ירון טבצניק: הם מקבלים מכתבים ולא מסוגלים לקרוא אותם.
ירון טבצניק: הם לא מסוגלים לקבל כל מידע.
ירון טבצניק: גם כשפונים למשרדים חיצוניים וליועצים חיצוניים הם נתקלים בחוסר מידע במכוון.
ירון טבצניק: אני אראה לכם מסמכים, אתם לא תאמינו כיצד גוף ציבורי מתנהל מול עמיתים.
ירון טבצניק: אני מנצל את ההזדמנות שפרופסור שריג נמצא פה.
ירון טבצניק: גם אם לא נכיר בארגון "עמיתים" כרשות ציבורית, לפחות להחיל עליו את חופש המידע.
ירון טבצ'ניק: אני יכול להראות את המכתב.
חמד עמאר: חברת ביטוח יכולה לבדוק בשנייה אם הוא פדה את הכסף.
חמד עמאר: לשלוח לו מכתב כזה זה מאוד חמור.
חמד עמאר: אדוני המפקח, גם אתה אמרת שטיפול בתלונה לוקח שנה ובמצב הכי טוב זה ייקח בין 3 ל-6 חודשים.
חמד עמאר: אני חושב שזה המון זמן.
חמד עמאר: אם אזרח פונה הוא רוצה לקבל תשובה כמה שיותר מהר.
חמד עמאר: להגיד שאם יהיה שיפור זה יהיה ב-3 עד 6 חודשים, זה גם המון זמן.
חמד עמאר: קראתי השבוע באחד העיתונים על עמלה של 600 שקלים בשנה לעומת 1,500 שקלים בשנה.
חמד עמאר: זה ההבדל בין שני עובדים בפנסיה הישראלית שהם בעלי אותה משכורת.
חמד עמאר: אחד מועסק בחברה גדולה ואחד שכיר בחברה קטנה.
חמד עמאר: אתה רואה את ההבדל בין 600 שקלים ל-1,500 שקלים.
חמד עמאר: זה המון כסף.
חמד עמאר: אני חושב שההצעה של היושב ראש ללכת על אחוז מסוים זאת הצעה טובה מאוד.
חמד עמאר: אנחנו רואים שהאזרחים לא בודקים ולא ממהרים לעבור.
חמד עמאר: דווקא מספר העסקים הקטנים ומספר השכירים גדול הרבה יותר ממספר האנשים שנמצאים בחברות הגדולות.
חמד עמאר: בסך-הכול הם מהווים יותר בשוק הפנסיה.
חמד עמאר: בנקודה הזאת צריך לבדוק איך מגיעים למצב שגם האזרח הקטן והשכיר הקטן ישלם פחות או יותר כמו השכיר הגדול.
חמד עמאר: אני לא חושב שיש הבדל בעבודה שלהם אם מדובר ב-5,000 עובדים של חברה מסוימת לבין שכיר קטן שיש לו 5-10 עובדים.
חמד עמאר: אין הבדל גדול בניהול שלהם.
חמד עמאר: החברות מקבלות דמי ניהול.
חמד עמאר: אני רוצה לדעת על מה הם מקבלים דמי ניהול?
חמד עמאר: הם מקבלים את הכסף שלנו ומשקיעים אותנו.
חמד עמאר: יכול להיות שהם יפסידו ויכול להיות שהם ירוויחו.
חמד עמאר: אין קשר בין ההפסד או רווח לדמי הניהול.
חמד עמאר: אם הם מפסידים את הכסף, משלמים להם פחות דמי ניהול?
חמד עמאר: משלמים אותם דמי ניהול.
חמד עמאר: בכל מקרה זה חוזר לאותו אזרח קטן.
חמד עמאר: לכן אני חושב שהתפקיד שלכם מאוד חשוב.
חמד עמאר: מדובר כאן בהמון כסף.
חמד עמאר: זה כסף של האזרח הקטן לכן חייבת להיות התערבות שלכם ולהיכנס לעובי הקורה.
חמד עמאר: שמעתי שאתם מנסים לעשות הרבה דברים אבל צריך לעשות עוד ועוד על-מנת שנגיע למצב שכל אחד במדינת ישראל יהיה בטוח שהפנסיה שלו נמצאת במקום הכי טוב והרווח יהיה טוב.
חמד עמאר: שלא יהיה מצב שבגיל 67 הוא יצטרך לחפש את הפנסיה שלו ולראות כמה היא הפסידה.
כרמל שאמה-הכהן: רונן רגב, ארגון "אמון הציבור", בבקשה.
רונן רגב: תודה אדוני היושב ראש.
רונן רגב: ברשותך, אני רוצה לעשות מיקוד לסוגיות העיקריות שעומדות פה על הפרק ולכיוון שלדעתנו צריך ללכת אליו.
רונן רגב: יש פה בעיה עם שני צדדים שמאוד שלובים אחד בשני.
רונן רגב: אחד, חוסר המודעות וחוסר ההבנה של הציבור והשני, התפקוד של השוק הזה כשוק שהעמית או החוסך הוא כמעט לא שחקן בתוכו.
רונן רגב: זה שוק שפועל באמצעות מתווכים, באמצעות מעסיקים ובאמצעות גורמים אחרים.
רונן רגב: במקרה הטוב, אנחנו רגילים לקבל מעטפה, לפתוח אותה, אולי להסתכל.
רונן רגב: אם אנחנו ממש משקיעים אנחנו נתייק אותה במקום כלשהו אבל זה כאילו משהו שעובר מעלינו.
רונן רגב: זה שורש הבעיה.
רונן רגב: שורש הבעיה הוא לא רק במורכבות המוצר אלא גם בזה שאנחנו פשוט רגילים לראות עצמנו כסטטיסט בשוק הזה.
רונן רגב: אני רוצה לומר שזה נכון.
רונן רגב: במרבית המוצרים הפיננסיים המורכבות מאוד גדולה, הקושי מאוד גדול, פערי המידע מאוד גדולים, אבל יכול להיות מוצר פיננסי שהציבור יותר פעיל בו ושיש בו שוק יותר תחרותי.
רונן רגב: למשל, שוק המשכנתאות.
רונן רגב: זה משהו שקיים, זה משהו שצריך להציב כיעד, שהציבור יהיה שחקן פעיל יותר.
רונן רגב: המקום הראשון והמיידי ביותר שבו ניתן לטפל בזה זה המסלקה הפנסיונית.
רונן רגב: אני רוצה להזכיר שכאשר התקיימו הדיונים על המסלקה הפנסיונית "אמון הציבור" היה זה שאמר שמה שצריך לקרות במסלקה זה שהלקוח יהיה במרכז הפעילות שלה ורק הוא זה שיכול להניע את התהליך.
רונן רגב: את המידע על הלקוח רק הלקוח עצמו צריך לקבל והוא זה שמעביר אותו אחר-כך למתווך.
רונן רגב: המלחמה שלנו בעניין הזה היתה מול אגף שוק ההון שבהצעה המקורית הממשלתית שבכלל לא רצה לחייב לתת מידע ללקוח.
רונן רגב: הוא רק אמר שרשאים לתת לו מידע מסוים.
רונן רגב: בסוף הצלחנו להביא לכך שגם הלקוח יכול לקבל מידע מלא ושאמורים לנסח אותו בצורה ברורה.
רונן רגב: זה לא מספיק.
רונן רגב: אם רוצים לעשות מהפכה וחינוך פיננסי, חינוך פיננסי מתחיל בכך שכל השוק יידע שההחלטות מתקבלות דרך הלקוח.
רונן רגב: זה דבר אחד.
רונן רגב: דבר שני.
רונן רגב: הכותרת של חינוך פיננסי היא כותרת יפה אבל צריך לפרק אותה לגורמים.
רונן רגב: חינוך פיננסי זה לא משהו שאתה לומד בבית הספר.
רונן רגב: אתה יכול לקבל העשרה מסוימת, מושגים מסוימים בבית הספר.
רונן רגב: חינוך פיננסי, כמו בהרבה תחומי צרכנות אחרים, אתה מקבל בצמתים שבהם אתה עוסק במוצר הפיננסי.
רונן רגב: חינוך פיננסי זה באינטראקציה ביני לבין הגורם שמולו אני פעיל.
רונן רגב: חינוך פיננסי זה כשאני פונה לרגולטור ומקבל ממנו תשובה.
רונן רגב: חינוך פיננסי זה כשאני מפעיל את ה"שופינג" שלי דרך המסלקה.
רונן רגב: שם נעשה החינוך האמיתי.
רונן רגב: אני לא יודע מה יותר חמור זה שהוא אומר שכרגע לוקח שנה לענות לתלונה או כשהוא אומר שהיעד האופטימאלי הוא בין 3 ל-6 חודשים.
רונן רגב: זאת דרך להגיד לציבור: אני הרגולטור על החיסכון הפנסיוני לא רלוונטי לך כי הציבור לא יפנה.
רונן רגב: הוא פשוט לא יפנה, הוא לא יתייחס.
רונן רגב: לא יכול להיות שזה יהיה היעד.
רונן רגב: אם יש מקרים פה ושם שמסיבות כאלה ואחרות מתעכבים 3 חודשים, זה בסדר.
רונן רגב: אבל להגיד שזה היעד?
רונן רגב: מי יפנה אליכם?
רונן רגב: אף אחד לא יפנה.
רונן רגב: זה פשוט לא רלוונטי ואתה מאבד את הכלי החשוב ביותר לחינוך פיננסי.
רונן רגב: שום מחלקה לחינוך פיננסי שתקים לא תהיה רלוונטית יותר מהמידע שאתה מוסר דרך מחלקת תלונות הציבור ודרך הרגולציה שלך על איך ייראה המידע שיקבל הציבור.
רונן רגב: אני רוצה לחזור לדוגמה נוספת לחינוך הפיננסי, מה המידע שאני צריך לקבל?
רונן רגב: אומר הממונה על שוק ההון: אנחנו רוצים לשפר את המידע כי הציבור לא צורך את המידע שכבר נתנו.
רונן רגב: אגב, יש אכן שיפור ניכר.
רונן רגב: העובדה שיש מידע על העמלה הממוצעת וגם על העמלה שלי, אבל אנחנו רואים שזה לא מספיק.
רונן רגב: אנחנו ניתן המחשה לגבי הכספים אחורה.
רונן רגב: אומר בצדק היושב ראש שזה לא מספיק אפקטיבי.
רונן רגב: כדי שזה יהיה רלוונטי לציבור, הוא צריך להבין את המשמעות קדימה.
רונן רגב: אנחנו מדברים על חיסכון ארוך טווח והמשמעות העיקרית היא קדימה.
רונן רגב: אני מסכים איתך, עודד, שזה יותר מסובך.
רונן רגב: אבל זה שזה יותר מסובך זה אומר שיש לכם עבודה יותר קשה.
רונן רגב: אם אתה תיתן את המידע שנוח לך לתת והציבור לא יבין ממנו מה שהוא צריך, אז לא עשית את העבודה שלך.
רונן רגב: ההתמודדות שצריכה להיות היא בדיוק עם הדברים האלה.
רונן רגב: האם הצלחנו לייצר גילוי שגורם לציבור להתחיל לנייד את הכספים שלו או לפחות להתמקח?
רונן רגב: אמר בצדק חבר הכנסת פרץ, מספיק שהאדם ירים טלפון וישאל למה דמי הניהול כל-כך יקרים ויוזילו אותם בשיחת הטלפון סימן שזה עובד.
רונן רגב: אני לא צריך שהוא ינייד את הכספים אבל אני רוצה לראות שהוא מתחיל להתמקח ולעשות שופינג.
רונן רגב: אלה הצעדים שאתם חייבים לעשות.
רונן רגב: אפשר להקים מחלקה לחינוך פיננסי אבל זאת לא חלופה.
כרמל שאמה-הכהן: שלומי דגן, כלכלן המועצה לצרכנות, בבקשה.
שלומי דגן: הייתי רוצה להעלות נושא שעדיין לא עלה פה וזה בעיית היעדר הייעוץ הפנסיוני האובייקטיבי.
שלומי דגן: דיברנו על-כך שהצרכן מבולבל בכל הקשור לנושא החיסכון הפנסיוני.
שלומי דגן: הבלבול שלו נובע בין השאר מכך שאין לו את הכלי שאליו הוא יכול לפנות ולהתייעץ איתו לגבי הפיתרון הטוב ביותר בשביל?
שלומי דגן: מהו החיסכון הטוב ביותר.
שלומי דגן: הדבר דורש הבנה בשוק הפנסיה, בשוק ההון, בשוק הביטוח, בדיני עבודה.
שלומי דגן: בסוף, כשפודים את הפנסיה יש גם עניינים של מיסוי.
שלומי דגן: אי-אפשר לבקש מהצרכן הבודד להבין בכל הדברים האלה.
שלומי דגן: הרבה פעמים כשהוא רוצה לעשות שינוי, הוא עשוי להפסיד מזה והרבה פעמים שינויים הם טרמינאליים כי אם הוא עשה טעות הוא לא יכול לחזור לאחור.
שלומי דגן: במצב כזה הוא עשוי להפסיד עשרות אלפי שקלים.
שלומי דגן: צריך להגדיל את הרובד של היועצים הפנסיוניים.
שלומי דגן: הדוח של הממונה על שוק ההון לשנת 2010 מדווח על-כך שהייעוץ הפנסיוני לשנת 2010 פחת ויש צניחה של 30% בהיקפי הייעוץ הפנסיוני.
שלומי דגן: התחום הזה לא מתרומם, הצרכן חייב את האדם שייעץ לו ושהמטרה היחידה של א ותו יועץ תהיה טובת הצרכן, על מנת שהחיסכון הפנסיוני יתרומם.
שלומי דגן: הנקודה השנייה היא לגבי דמי הניהול.
שלומי דגן: לפני כשנה פרסם מרכז המידע והמחקר של הכנסת דוח לגבי דמי הניהול.
שלומי דגן: הנתונים שם שונים לגמרי.
שלומי דגן: מדובר על עלייה של 50% בדמי הניהול בתקופה שבין 2005 ל-2009 ועלייה חדה של דמי הניהול.
שלומי דגן: לא ברור לי בדיוק מה ראינו פה על הלוח אבל בכל מקרה יהיה צורך להסדיר את דמי הניהול.
שלומי דגן: עד כמה שאני מבין מהמצגות של האוצר, דמי הניהול החדשים המוצעים זה לא בדיוק ירידה מ-2% ל-1.2% אלא ל-1.2% פלוס אחוז מסוים על השוטף.
שלומי דגן: בגדול, אנחנו לא יודעים אם מדובר בירידה אמיתית.
שלומי דגן: חלק מהצרכנים ישלמו פחות וחלק ישלמו יותר.
שלומי דגן: לנו לא ברור העניין הזה.
שלומי דגן: אני חושב שלנוכח העליות האלה יש מקום לבדוק האם יש צורך להנמיך את אותה תקרה באופן אבסולוטי ולא כפי שמוצע.
שלומי דגן: דבר שני, לגבי קרנות הפנסיה, אז דובר על כך שעובדים בארגון קטן משלמים את המקסימום, 6% מהשוטף ו-0.5% מהצבירה, כאשר הארגונים הגדולים משלמים שליש, חצי או רבע מהעניין הזה.
שלומי דגן: לדעתנו הפיתרון צריך להיות בהגבלת המרווח בין המינימום למקסימום, להגביל אותה ל-10%.
שלומי דגן: 20%.
שלומי דגן: 30%.
שלומי דגן: אנחנו מודעים לזה שיש עלויות שונות למעסיקים גדולים וקטנים אבל פער כזה גדול נראה לנו לא הגיוני ולא סביר.
שלומי דגן: נשאלת כאן השאלה: אם עשיתם בדיקה לגבי העלויות, האם עשיתם בדיקה לגבי העניין הזה שקיים פה סבסוד צולב.
שלומי דגן: כשמגייסים אדם, האם בתיק שהוא לאורך 30 שנה, אותן עלויות של גיוס האדם הן לא זניחות ואז לא ברור מה הפער בין חברת חשמל לבין כל ארגון קטן אחר.
אהוד פלג: אני רוצה להוסיף משפט שיש בו ביקורת והוא נאמר על-ידי פרופסור טרכטנברג.
אהוד פלג: הוא הצביע על כך שבין התורמים לרמת יוקר המחיה שהגענו אליה הוא ניגוד העניינים האפשרי באופן התפקוד של רגולטורים.
אהוד פלג: הוא אומר: "על רגולטורים שונים מוטלת החובה לקדם מטרות שונות: יציבות, הגנה על משקיעים ועוד.
אהוד פלג: לעיתים נראה כי המטרה של שיפור מצבם של משקי הבית והגדלת רווחתם מקבלת חשיבות משנית, אם בכלל, בסדר העדיפויות של הרגולטורים בישראל".
אהוד פלג: את זה הוא אומר לאחר שהוא בדק, בין היתר את השווקים הפיננסיים.
אהוד פלג: ה-G20 התייחס לעניין הזה ואמר שצריך לבחון או הפרדה וייחוד מסגרת בפני עצמה להגנה על הצרכנים או לא, אבל בכל מקרה צריך למנוע ניגוד עניינים במערך שמגן על הזכויות של הצרכנים בשירותים הפיננסיים.
כרמל שאמה-הכהן: למה הבנקים לא רשאים לייעץ בתוך מקומות העבודה ששם בעצם נחתכים הדברים?
שרה זילברשטיין-היפש: אני ראש תחום פניות ציבור במשרד לאזרחים ותיקים.
שרה זילברשטיין-היפש: רציתי לצרף לתמונה את האזרחים הוותיקים.
שרה זילברשטיין-היפש: ראינו שכל הפניות בנושא של פנסיה וזכויות פנסיוניות הן למעשה פוסט מורטום ואין מה לעשות לגביהם.
שרה זילברשטיין-היפש: לכן השנה אנחנו עושים הכנה לפרישה, לתפוס את הגמלאים שנה לקראת הפרישה ולראות האם ניתן להציל כמה נושאים כולל הייעוץ הפנסיוני.
שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להעיר שגם היום, כשאנחנו עושים ייעוץ פנסיוני לאנשים, אנחנו במצב קשה מאוד מול האיש הבודד כי אנחנו לא יכולים לייעץ לו באופן ישיר.
שרה זילברשטיין-היפש: כממשלה אנחנו לא יכולים לשלוח אותו לגורמים פרטיים.
שרה זילברשטיין-היפש: כאשר מדובר על חינוך פנסיוני, אנחנו צריכים לתפוס את האנשים בתחילת העבודה שלהם.
שרה זילברשטיין-היפש: ברגע שהאדם התחיל לעבוד, הוא למעשה צריך כבר לקבל את הייעוץ הפנסיוני וזה התפקיד של מרכזי המידע.
שרה זילברשטיין-היפש: במשרד לאזרחים ותיקים אנחנו מנסים לתפוס את האנשים לפני הטעויות הגורליות.
שרה זילברשטיין-היפש: שנה לקראת הפרישה זה הזמן שבו אנשים צריכים לדעת האם לפרוס את המיסוי, איך לקבל את הפנסיה וכדומה למרות ההחלטות של 2008 שזה מאוד לא פתוח.
שרה זילברשטיין-היפש: צריך להיות ברור שהפגיעה באזרחים הוותיקים בגלל חוסר ייעוץ פנסיוני נכון – מתוך 250,000 איש שבדקנו, אנחנו מצאנו שהרבה מאוד אנשים חיים ברמת חיים הרבה יותר ירודה ממה שהם היו יכולים לחיות אם היו עושים בדיקה נכונה לגבי הפריסה של הפנסיה שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המפקח, בבקשה.
עודד שריג: יש לי רשימה ארוכה של נקודות שהועלו ואני אנסה להתייחס לנקודות האלה כולן.
עודד שריג: כמו שאמרתי, הנושא הזה מורכב ואנחנו עוסקים בו יום ולילה.
עודד שריג: אנחנו לא יכולים לפתור את הכול בדיון אחד.
עודד שריג: אנחנו לא רואים בהגברת התחרותיות ובהגנה על הצרכן חובה של ה-OECD.
עודד שריג: אנחנו רואים בזה חובה מצפונית.
עודד שריג: זה מופיע בחוק שמחייב אותנו מלכתחילה לדאוג לצרכן ואנחנו ראשית כל רואים בזה חובה מצפונית ולכן אנחנו פועלים.
עודד שריג: לדוגמה, יש היום כבר באתר האגף, חלק צרכני שמדבר על חיסכון פנסיוני עם הסברים רבים.
עודד שריג: הוא נמצא מ-2008, עובר שדרוג היום ואנחנו מטפלים גם באתר הזה.
עודד שריג: מי שרוצה ללמוד על החיסכון הפנסיוני יכול להיכנס לאתר שלנו ולקבל אינפורמציה שלפי דעתי היא לא רעה כבר במצבה הנוכחי ועדיין נשפר אותה.
עודד שריג: לגבי שאלת הנתונים והדוגמאות שניתנו.
עודד שריג: מדובר פה בחיסכון רב שנים.
עודד שריג: אדם יכול להתחיל חיסכון פנסיוני מגיל 20 ולמשוך אותו עד גיל 70.
עודד שריג: פוליסות, חסכונות ותנועות יכולים להישאר בחשבונות האלה 50 שנה.
עודד שריג: לכן יש בעיית נתונים בכל העולם ולא רק בישראל.
עודד שריג: גם כאן אנחנו מנסים להיות מהמתקדמים באומות העולם.
עודד שריג: אנחנו עובדים על רשומה אחידה, שכל הנתונים יהיו באותה מבנה ואפשר יהיה להעביר אותם ממקום למקום.
עודד שריג: מבנה הרשומה האחידה לאחזקות כבר קיים, הופך להיות אפקטיבי מה-1 לינואר 2012 ומאותה נקודה בעצם תהיה שפה אחידה לכולם בעניין של החיסכון הפנסיוני.
עודד שריג: אנחנו עובדים על טיוב נתונים היסטורי.
עודד שריג: זה תהליך שייקח מספר שנים.
עודד שריג: זה לא כל-כך פשוט לקחת ניירות או צילומים של ניירות או מיקרופילמים שנמצאים מלפני 30-40 שנה ולנסות לטייב את הנתונים.
עודד שריג: אנחנו הולכים לחייב את הגופים לעשות את זה.
עודד שריג: הטיוטה כבר נמצאת, התהליכים כבר התחילה וזה ייקח מספר שנים.
עודד שריג: זה לא יקרה מהיום למחר אבל זה תהליך שכבר התחלנו.
עודד שריג: אנחנו עובדים על מסלקה.
עודד שריג: כמו שאמרתי, אנחנו בתהליך של מכרז להקמת מסלקה.
עודד שריג: התהליך הזה התמהמה בגלל כל מיני סיבות אבל אנחנו לא מרפים והיא תקום.
עודד שריג: לכן כל הדברים שקשורים למערכת הנתונים הפנסיונית, שהיא לא נמצאת במצב שהייתי רוצה שהיא תהיה הם יהיו.
עודד שריג: אגיד יותר מזה.
עודד שריג: מהיום הראשון שלקחתי את התפקיד אמרתי שיש לי חזון.
עודד שריג: החזון שלי זה שוק פנסיוני דיגיטלי לחלוטין שבו כל הנתונים יהיו זמינים, בכל נקודה, בלי לחץ של גוף כזה או אחר.
עודד שריג: הם יהיו זמינים בצורה מבוקרת עם מזעור הטעויות ואנחנו הולכים לשם.
עודד שריג: לגבי האכיפה, אנחנו עוסקים בזה.
עודד שריג: בתכנית העבודה ל-2011-2012 זכויות עמיתים נבדקו.
עודד שריג: עוד היום אתם תיראו, אנחנו הולכים לצאת עם הודעה על קנסות שאנחנו מטילים על גופים שלא עמדו בתהליכים.
עודד שריג: אין בכלל ספק שזכויות עמיתים עומד בראש מעיינינו.
לאה ורון: מה גובה הקנסות?
עודד שריג: זה מגיע למיליונים וזה לא אלפי שקלים בודדים.
עודד שריג: להיפך, הטרוניה היא הפוכה.
עודד שריג: אנחנו מטפלים בזה, אנחנו אוכפים את הדברים ומסדירים אבל זה תהליך שמחייב גם חינוך של החוסכים, גם של החברות וגם של גופים נוספים.
עודד שריג: אנחנו נבחן שוב את שאלת הפערים.
עודד שריג: אתם העליתם רעיונות, אנחנו נבחן את זה שוב.
עודד שריג: אני רוצה לומר על פניות הציבור שלנו שיש דברים שהם דחופים והם מטופלים מיידית.
עודד שריג: דברים שהם קרדינאליים מקבלים לפעמים תשובה תוך שבוע.
עודד שריג: היתה אלי פנייה ואנחנו נתנו תשובה תוך 3 ימים כי זה היה דחוף.
עודד שריג: אני מדבר על דברים שהם לא דחופים, שהן תלונות שיש זמן ללבן אותן וצריך לבדוק אותן.
עודד שריג: בדברים האלה אני מעדיף לתת תשובה נכונה ולא תשובה מהירה גם אם זה ייקח 3 חודשים.
עודד שריג: הייתי שמח שאוכל לתת תשובות נכונות תמיד תוך שבוע.
עודד שריג: המטרה שלי היא להגיע למהירות המקסימאלית אבל לא תמיד זה אפשרי.
עודד שריג: במקום שזה הכרחי, אנחנו עושים את זה.
עודד שריג: במקום שהכרחי לתת תשובה דחופה היא מתקבלת מיידית, שלא יהיה ספק.
עודד שריג: לגבי החינוך הפיננסי, אנחנו מתכוונים לעשות אותו בכמה שלבים.
עודד שריג: בבתי הספר היסודיים כהנה, בצבא כשאנשים יוצאים לאזרחות ויש הכנה לאנשים שמשתחררים.
עודד שריג: נעשה את זה גם ביציאה לפנסיה.
עודד שריג: יש לנו נקודות מתוכננות שבהן אנשים נזקקים ליותר אינפורמציה והם יקבלו אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לפרט לגבי הקנסות?
כרמל שאמה-הכהן: באיזה היקפים מדובר ועל איזה עבירות?
עודד שריג: יש מגוון ואנחנו מפרסמים את זה באופן שוטף.
עודד שריג: החוק עבר שדרוג מהותי בעזרתה של ועדת הכספים בכנסת.
עודד שריג: חברי הכנסת דנו איתנו ארוכות יחד עם החברות ובשיתוף פעולה עם החברות.
עודד שריג: אנחנו קיבלנו חוק שנותן לנו יכולות רבות יותר לעומת מה שהיה לנו בעבר.
עודד שריג: עלייה מאוד גדולה ברמת הקנסות.
עודד שריג: כדי שזה לא יבוא במטרה להעניש אלא במטרה להפעיל בצורה נכונה יותר, נתנו לחברות שנה להיערך.
עודד שריג: השנה הזאת, לפי דעתי, מסתיימת באוגוסט.
עודד שריג: הגופים ייערכו לדברים האלו.
עודד שריג: ניתן להם זמן כי המטרה שלנו ב סופו של דבר היא לשנות את צורת הפעולה של החברות.
עודד שריג: אני לא רוצה לקנוס אותן, אני רוצה שהן יפעלו נכון.
עודד שריג: לכן אנחנו עובדים עם החברות.
עודד שריג: אנחנו הולכים להוציא גם הוראות לגבי גופי אכיפה.
עודד שריג: אנחנו עושים הסדרה של הדברים.
עודד שריג: שלא יהיה ספק, הדברים האלה עומדים בראש מעיינינו ואנחנו מטפלים בהם באופן שוטף בהסדרה ובאכיפה.
עודד שריג: אנחנו קוראים לכולם, למועצה לצרכנות, לעמותת החוסכים ולוועדת הכלכלה, לעזור לנו ולכולנו להגביר את התחרותיות בתחום הזה.
עודד שריג: כל עזרה תבורך.
עודד שריג: אם המועצה לצרכנות רוצה לעשות קמפיין, אנחנו נשמח להצטרף.
עודד שריג: אני חושב שזה חלק חשוב.
עודד שריג: יש לכם תפקיד בעניין הזה.
עודד שריג: בכל מקום שתוכלו לעזור לנו אנחנו איתכם כי אנחנו חושבים שהגברת התחרותיות היא חלק חשוב מהדבר שאנחנו נמצאים לטובתו במשרד האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי ההגבלות שחלות על הבנקים לגבי מתן ייעוץ?
עודד שריג: זה בפגישה אחר הצהריים.
כרמל שאמה-הכהן: רועי מימרן, יו"ר פורום החוסכים לפנסיה.
רועי מימרן: פרופסור שריג הציג את התכנית שאנחנו מכירים מנובמבר , 2010, התכנית להגברת התחרות בשוק הפנסיוני והפחתת דמי ניהול.
רועי מימרן: הבעיה היא שהתכנית הזאת היא עדיין בגדר תכנית.
רועי מימרן: עברה שנה ואף אחד מסעיפי התכנית הוא לא הנחייה מחייבת.
רועי מימרן: אנחנו פשוט מקווים שזה לא יתעכב ושזה יקרה יותר מהר.
רועי מימרן: לפי דמי הניהול המקסימאליים שקיימים היום, אדם שחוסך כל חייו ומשלם את דמי הניהול המקסימאליים, יוציא 35% מהחיסכון הפנסיוני שלו לדמי ניהול.
רועי מימרן: זה המון כסף.
רועי מימרן: כבר אמרו, זה מחיר של דירה, זה מחיר מאוד יקר.
רועי מימרן: אנחנו מדברים על 37 שנות חיסכון, נתוני תשואה 4% לשנה.
עודד שריג: זה לפי דמי הניהול המקסימאליים.
עודד שריג: מה קורה לפי דמי הניהול בפועל?
רועי מימרן: זה משתנה, כל אחד והמספר שלו.
עודד שריג: לוקחים את הממוצע.
רועי מימרן: נכון, אבל בוא נסתכל גם על העובדים המקופחים, על העובדים החלשים.
רועי מימרן: אלה אנשים שצריכים אותנו, למשל.
רועי מימרן: אנשים שלא יודעים מה יש להם, שאין מי שייצג אותם.
רועי מימרן: אלה האנשים שפונים אלינו.
רועי מימרן: הרבה פעמים אנחנו מגלים שהאנשים האלה משלמים את דמי הניהול המקסימאליים.
רועי מימרן: לפי התכנית להפחתת דמי הניהול אנחנו נגיע למצב שהתקרה החדשה ישלמו מקסימום 27% במקום 35% מסכום החיסכון לדמי הניהול.
רועי מימרן: זה עדיין הרבה, זה עדיין סכום משמעותי.
רועי מימרן: כמובן שזה שיפור לעומת המצב הקיים ואנחנו מקווים שזה ייצא לפועל אבל זה עדיין לא מספיק.
רועי מימרן: נקווה שגם זה ירד בעתיד.
רועי מימרן: כמובן שההבדלים בין הגופים השונים יכולים להיות הבדלים של 20% או יותר בסכום שהם יקבלו בסופו של דבר בפנסיה וגם בזה צריך לטפל שוק הייעוץ שהאנשים מקבלים נשלט על-ידי סוכני ההסדר שיושבים במקומות העבודה.
רועי מימרן: כל מקום עבודה מעדיף לתת את הנושא הזה לסוכן הסדר שיטפל בנושא הזה.
רועי מימרן: הבעיה היא שלפעמים סוכן הסדר זה מה שטוב לעובד ולפעמים זה לא מה שטוב לעובד.
רועי מימרן: לפעמים העובד היה רוצה לעבוד עם חברת ביטוח מסוימת כי היה יכול לקבל שם תנאים מסוימים, אבל לא דרך סוכן ההסדר שהמעביד כופה עליו.
רועי מימרן: אנחנו מקווים שגם תצא לפועל ההנחיה שהעובד יכול לבחור ממי לקבל את הייעוץ.