GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי מימרן: מאותו רגע חברת הביטוח מפסיקה לשלם עמלות לסוכן ההסדר והיא משלמת עמלות רק לגוף אחד ולא כמו היום שהיא משלמת עמלות גם לסוכן וגם ליועץ וגם חברת הביטוח רוצה להרוויח.
רועי מימרן: בסיטואציה כזאת קשה מאוד לקבל הנחה משמעותית בדמי הניהול.
רועי מימרן: אנחנו בעד חינוך פיננסי.
רועי מימרן: אנחנו מוצאים עצמנו עוסקים בזה מכורח הנסיבות ואנחנו נשמח לשתף פעולה עם משרד האוצר.
רועי מימרן: לגבי הניוד אני רוצה לציין שחופש הניוד היום הוא לא מלא מכיוון שהרבה אנשים הם קהל שבוי ובפועל הם לא יכולים לעבור מחברה לחברה.
רועי מימרן: קודם כל, עמיתיי קרנות הפנסיה הוותיקות שהוזכרו לא יכולים לעבור.
עודד שריג: הם יכולים אבל הם יוותרו על הסבסוד של המדינה.
רועי מימרן: כן, למשל.
רועי מימרן: כנ"ל אנשים שיש להם ביטוחי מנהלים שנפתחו לפני כ-10 שנים ויש בהם מקדמי קצבה נמוכים, יותר ממקדמי הקצבה שישנם כיום.
רועי מימרן: אנשים כאלה, אם הם יעברו לפוליסה חדשה עם מקדמי קצבה חדשים, הם יכולים להפסיד 30% מהכסף רק מההפרש בין מקדמי הקצבה.
רועי מימרן: אגב, זה שווה להם יותר מדמי הניהול.
רועי מימרן: אנשים כאלה, למשל, הם גם קהל שבוי.
רועי מימרן: הם ימשיכו לשלם את דמי הניהול הגבוהים בפוליסות הישנות כדי לא להפסיד את מקדמי הקצבה שיש להם.
משה וינרב: גם הם מסובסדים.
משה וינרב: המקדמים האלה הם לא מציאותיים היום כי הם מסובסדים.
רועי מימרן: אם הם מסובסדים או לא צריך לבדוק את טבלאות התמותה.
רועי מימרן: זה יכול להשתנות משנה לשנה.
משה וינרב: הם מסובסדים.
רועי מימרן: זה משהו תיאורטי.
רועי מימרן: בשעתו הם עשו את זה כדי להרוויח ולא כדי לסבסד.
משה וינרב: זה המצב היום.
כרמל שאמה-הכהן: האם חברות הביטוח והגופים המוסדיים נמצאים?
משה וינרב: אני מייצג את התאחדות חברות הביטוח.
לאה ורון: החברות עצמן לא הגיעו?
משה וינרב: לא.
משה וינרב: רוב החברות חברות בהתאחדות.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המפקח, יש לך משהו להוסיף.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הבנקים אמרנו שנדבר וזה הדבר היחיד שלא קיבלתי תשובה.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי כפל דמי ניהול?
עודד שריג: אנחנו מטפלים בזה במסגרת ההסדרה החדשה.
כרמל שאמה-הכהן: כשאתה אומר שמטפלים, מה זה אומר?
עודד שריג: תסביר לי את השאלה.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו כל הדיון הזה על דמי ניהול שהעמיתים משלמים בגופים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה עם כסף שמופקד ומנוהל על-ידי מנהל משנה?
עודד שריג: אסור היום לגבות כפל דמי ניהול.
כרמל שאמה-הכהן: אסור באופן מוחלט?
עודד שריג: אני צריך לסייג: יש לזה שתי הסתייגויות.
עודד שריג: הסתייגות אחת היא שבמקום שהם לא יכולים לנהל את הכספים באופן עצמאי בישראל, כדוגמת קרן הון סיכון שמשקיעה בחברות הייטק ואין להם הבנה בסטרטאפים.
עודד שריג: מקום שני, כאשר הם משקיעים בחו"ל והם צריכים לנהל כספים במדינות שונות בעולם, מותר להם לנכות את דמי הניהול שהם משלמים עבור הניהול בחו"ל.
כרמל שאמה-הכהן: אני אסכם את הדיון הכללי הזה שאני מקווה שהוא יהווה פתיחה לדיונים נקודתיים לגבי חלק מהסוגיות שעלו פה וצריכות המשך טיפול.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה קוראת לממונה על שוק ההון והביטוח לייצג את הלקוחות הבודדים אל מול החברות המנהלות את החיסכון הפנסיוני.
כרמל שאמה-הכהן: לפעול להגברת התחרות שתוביל באופן ודאי להפחתה משמעותית בדמי ניהול הפנסיה.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאמרנו, זה דיון ראשוני.
כרמל שאמה-הכהן: המפקח הזכיר כמה תהליכים שהם נמצאים בעצומן ולקראת השלמה כמו התכנית להגברת התחרות ונושאים נוספים שנשמח לשוב ולהיפגש בהם.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: תקנות התעבורה (תיקון מס' 4) (תיקון), התשע"א-2011, בדבר דחיית מועד התחילה של תיקון בשיטת הניקוד.
לאה ורון: בישיבת ועדת הכלכלה הקודמת ב-14 בנובמבר 2011 ביקש יושב ראש הוועדה חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן כי משרד התחבורה, שר התחבורה והבטיחות בדרכים יתחייבו שלא לבקש דחיות נוספות בשיטת הניקוד.
לאה ורון: לאחר מספר ימים, שלושה, אם אני לא טועה, קיבלתי את פנייתו של הסמנכ"ל הבכיר לתנועה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים מר עוזי יצחקי, ומר יצחקי הודיע בכתב לוועדה שלא תהיינה בקשות לדחייה נוספת, ומועד התחילה הסופי יהיה ב-1 בינואר 2012.
לאה ורון: משכך אני חושבת שמה שנותר לאדוני זה להעמיד את זה להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אנחנו מצביעים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד בקשת משרד התחבורה – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה אושרה.
לאה ורון: אישרת פה אחד את הבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: הבקשה מאושרת פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את הישיבה בעניין תקנות מסילות הברזל (בדיקות בריאותיות – אגרות), התשע"ב-2011.
הילה הדר: שלום.
הילה הדר: תקנות מסילות הברזל (בדיקות בריאותיות – אגרות) אלה תקנות שפותחות את השער למכון הרפואי לבטיחות בדרכים לערוך בדיקות בריאותיות עבור מבקשים של רישיון לנהיגת רכבת מקומית.
הילה הדר: התקנות האלה תואמות לתקנות התעבורה - מבחינת הבדיקות הן תואמות לבדיקות לנהגים לרכב ציבורי.
הילה הדר: מבחינת שיעורי האגרות ומבחינת הבדיקות הספציפיות הן תואמות למה שחל היום לפי תקנות התעבורה.
איתי עצמון: הבדיקות האלה הם תנאי לקבלת רישיון לנהיגת רכבת מקומית?
איתי עצמון: ואיפה מוסדרות הבדיקות האלה?
הילה הדר: התקנות לעניין מתן רישיון לנהיגת רכבת מקומית מוסדרות בתקנות מסילות הברזל (הפעלת מסילת ברזל מקומית), התשע"ב-2011, שכבר נחתמו על-ידי שר התחבורה, אבל טרם פורסמו היות שהן תלויות בהוצאתן של תקנות שהובאו כרגע בפני הוועדה – בסוגריים, (הוראות שונות), שיידונו בהמשך.
הילה הדר: גם לעניין קביעת האגרות לא ניתן לשלוח למכון הרפואי לבטיחות בדרכים, אלא אם משולמת אגרה.
הילה הדר: לכן כל התקנות האלה הן קומפלקס אחד שהולך יחד.
לאה ורון: תחזרי שוב על הסדר ומה נגזרת של מה, ומה מתבקשת הוועדה לאשר עכשיו, על בסיס אלו תקנות.
הילה הדר: אנחנו כרגע מבקשים לדון בתקנות מסילות הברזל (בדיקות בריאותיות – אגרות), תשע"ב-2011.
הילה הדר: התקנות האלה בעצם קובעות רשימה של בדיקות והאגרות שלהן שאמורות להתבצע במכון הרפואי לבטיחות בדרכים של משרד הבריאות – הוא המרב"ד.
הילה הדר: הפעילות הזאת של המכון מאורגנת גם עבור הנהגים בתקנות התעבורה.
הילה הדר: הבדיקות האלה הן אחד התנאים למתן רישיון לנהיגת רכבת מקומית, בדיוק כמו שחל לגבי נהגים של רכב ציבורי אחר, לפי פקודת התעבורה.
הילה הדר: הדרישה לפנייה למכון הרפואי לבטיחות בדרכים קיימת בתקנות שנקראות "תקנות מסילות הברזל (הפעלת מסילת ברזל מקומית), תשע"ב-2011, שכאמור נחתמו על-ידי שר התחבורה וטרם פורסמו היות שהן תלויות בתקנות נוספות, לא רק בתקנות האגרות האלה, אלא גם בתקנות נוספות שהבאנו בפני הוועדה שנקראות תקנות מסילות הברזל (הוראות שונות – מסילת ברזל מקומית), התשע"ב-2011 שאמורות להידון בישיבה הקרובה.
לאה ורון: רגע, אני רואה שעורכת הדין גיתית שיינין מבקשת רשות דיבור.
גיתית שיינין: כמו שאנחנו רואים כל נושא התקנות שלוב זה בזה, ויש שני קובצי תקנות שיעלו לדיון היום בפני הוועדה ושני קובצי תקנות, שכפי שעורכת הדין הדר ציינה, לא עולים לדיון בפני הוועדה, אבל הם קשורים - -
הילה הדר: קובץ אחד: תקנות הפעלה.
גיתית שיינין: יש גם קובץ תקנות הטכוגרף.
הילה הדר: תקנות הטכוגרף כבר נחתמו, וזה אמור להתפרסם.
לאה ורון: תקנות ההפעלה זה לא תקנות באישור הוועדה.
גיתית שיינין: לא, וגם תקנות הטכוגרף הן לא באישור הוועדה, וכרגע אני שומעת לראשונה שהן כבר אמורות להתפרסם, וחבל שאני שומעת על זה עכשיו לראשונה.
גיתית שיינין: אני מאוד מצרה על כך, אבל להבנתו של הזכיין, יש בתקנות האלה, ובמיוחד בתקנות שאינן מובאות לאישור הוועדה, חריגה מהוראת המעבר שהוועדה הייתה זו שבסופו של דבר הגיעה אליה - -
לאה ורון: הוראת המעבר שבחוק?
גיתית שיינין: הוראת המעבר שבחוק, נכון מאוד.
גיתית שיינין: מכיוון שלגישתנו, הוראת המעבר הזאת דרשה סייגים להוראה על שינויים שהזכיין יהיה מחויב לעשות, והמדינה בתקנה תקנות מסוימות אמרה, אנחנו מאוד מצטערים, עצם העובדה שהשר מפרסם תקנות זה אומר שהוא שקל את כל השיקולים, ועכשיו אנחנו אומרים, אוקיי אלה השיקולים שבהם אנחנו אומרים שמותר למדינה לבוא ולחרוג מגדרי הוראת המעבר וכל זה לאחר דיונים מפרכים מאוד וממושכים שהתנהלו בפני הוועדה ובסיועה של הוועדה ולחלוטין באופן שחורג ממה שהוועדה אישרה והכנסת אישרה.
גיתית שיינין: היה כדאי מאוד להביא את זה לידיעתה של הוועדה, ואולי כדאי היה גם לפתוח את זה לדיון.
הילה הדר: אם אפשר רק להשיב, ברשותך.
הילה הדר: חברתי מכוונת לסעיף 60 לפקודת מסילות הברזל שהוכנס במסגרת תיקון מס' 6 לפקודת מסילות הברזל.
הילה הדר: להבנתנו, התקנות האלה נכנסות בגדר אותה פסקת הגבלה, לפי הפקודה, ולכן אין כאן חריגה מההוראות האלה.
גיתית שיינין: אני יכולה להביא כמה דוגמאות לצורך העניין?
גיתית שיינין: זה דווקא באמת באותן תקנות הפעלה שאינן כאן.
גיתית שיינין: יש סעיף שמדבר על הסרת סכנה.
גיתית שיינין: אותו סעיף של הסרת סכנה מאפשר למנהל - -
הילה הדר: הדיון קצת חורג.
טארק קסיס: סטינו מנושא הדיון.
הילה הדר: לא הבאנו לדיון - - -
גיתית שיינין: אבל ממילא אתם אומרים שכל התקנות כרוכות זו בזו.
גיתית שיינין: אתם בעצמכם מודים בזה.
גיתית שיינין: ולכן אם התקנות כרוכות זו בזו היה חשוב, במיוחד בהתחשב בעובדה שהוועדה עצמה הייתה זו שאישרה את הנוסח של הוראת המעבר, שזה יידון כאן - -
הילה הדר: זה תקנות ספציפיות - - -
גיתית שיינין: - - מכיוון שאתם מדברים לחייב את הזכיין באופן מפורש במשהו שהסכם הזיכיון עצמו אומר שהוא לא צריך לעשות, אלא העירייה צריכה לעשות.
גיתית שיינין: לצורך העניין יש הוראה שאומרת שהזכיין צריך להסיר סכנה או לשאת בהוצאות שהמדינה נשאה בהן כדי להסיר סכנה כזאת, וסכנה כזאת יכולה להיות גם פינוי מכשולים, למשל, שלפי הסכם הזיכיון יש נספח מפורש שמדבר על כך שהעירייה צריכה להסיר מכשולים – גם כדי שתהיה חלוקת אחריות ביצועית, אני לא מדברת כרגע רק מימונית.
גיתית שיינין: עכשיו התקנות קובעות הוראה שלפיה אנחנו עושים "מישמש" – מערבבים את כל הקלפים ועושים חלוקת סיכונים מחדש.
גיתית שיינין: לכאורה יוצרים גם חוסר ודאות, מי אמור לבצע את התפקיד.
הילה הדר: עורכת הדין שיינין, לצערי, שוב טוענת כנגד תוקפו של תיקון מס' 6.
הילה הדר: אנחנו כבר היינו בדיון הזה - -
גיתית שיינין: זה ממש לא נגד תוקפו, להפך.
הילה הדר: - - הכנסת בחרה להכניס רגולציה מתוך הבנה והכרה בקיומו של הסכם הזיכיון.
הילה הדר: לכן אנחנו כאן כחלק מאותו יישום של הרגולציה.
גיתית שיינין: רק שיישום הרגולציה בוודאי לא יכול להיות כזה שנחזה לחרוג מגדרי הוראת המעבר.
גיתית שיינין: להפך, אני אומרת שהממשלה היא זו שלא מכירה בתוקפו של תיקון מס' 6, לרבות הוראות המעבר שנמצאות בו.
איתי עצמון: אני רוצה להעיר הערה כללית.
איתי עצמון: לאור מה שאמרה עורכת הדין הדר, כשוועדת כנסת מתבקשת לאשר תקנות לעניין אגרות צריכה להימסר לה התמונה המלאה בדבר אותם פעולות שבשלן מבקשים לגבות אגרות.
איתי עצמון: כפי שאני מבין עכשיו, לפי מה שנמסר כרגע לוועדה, כל ההסדרה של אותן בדיקות רפואיות עדיין לא באה לעולם.
איתי עצמון: למעשה, מה שאני מבין הוא שתקנות מסילות הברזל (הפעלת מסילת ברזל מקומית), טרם פורסמו ברשומות, ומכאן שהתקנות האלה אינן בתוקף.
איתי עצמון: לוועדה, ככל הידוע לי, נמסר רק הבוקר הנוסח של אותן תקנות כדי שחברי הכנסת שבאים להצביע יוכלו בכלל לדעת על מה בכלל מתבקשת כאן גביית אגרות.
איתי עצמון: יש קושי בנושא הזה שצריך לקחת בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: מה אתה ממליץ?
איתי עצמון: קודם כול, כמובן, שהמשרד יסביר בצורה מפורטת מהן אותן בדיקות, ואפשרות לפתור את אותו קושי הוא פשוט להתנות את תחילתן של התקנות בנושא האגרות בתחילתן של תקנות ההפעלה שכאמור טרם באו לעולם מכיוון שאי אפשר לגבות אגרה על פעולה שעדיין אין לה הסדרה חקיקתית, להבנתי.
איתי עצמון: זאת ההמלצה שלי לוועדה.
גיתית שיינין: אני רוצה רק לציין.
גיתית שיינין: אני מבינה את מה שעורך דין עצמון אומר, ואנחנו כמובן לא רוצים להתערב בזה, אבל דווקא בקובץ התקנות השונות יש נושא שמבחינתנו חשוב, למשל, שכן יוצבע היום.
איתי עצמון: כרגע אנחנו מדברים על הסט של האגרות.
כרמל שאמה-הכהן: יש מניעה לאשר את התקנות האלה?
איתי עצמון: אני מציע שנתנה את תחילתן בתחילה של התקנות שמסדירות בכלל את כל הבדיקות.
איתי עצמון: בדרך כלל הסדר הנכון הוא שקודם כול קובעים בתקנות או בחקיקה ראשית את הבדיקות או את הפעולה, ולאחר מכן מתבקשת ועדת כנסת לאשר את גביית האגרות.
כרמל שאמה-הכהן: אז נלך לפי הסדר הזה.
איתי עצמון: זה הסדר הנכון שצריך להיות.
כרמל שאמה-הכהן: זה הסדר הנכון בטוח?
איתי עצמון: צריך להתנות את התוקף.
כרמל שאמה-הכהן: מתי התקנות הראשוניות צריכות להיות?
לאה ורון: אני חושבת שצריך לשאול את משרד התחבורה.
איתי עצמון: רק הבוקר מסרו לעיון התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: מתי תקנות ההפעלה יהיו מוכנות?
הילה הדר: הן תלויות בעצם בישיבה שלנו היום.
הילה הדר: ברגע שניתן אישור לתקנות הוראות שונות - -
כרמל שאמה-הכהן: מה תלוי במה?
היאיתי עצמון: היא מדברת עכשיו על סט שלישי.
הילה הדר: הוא גם תלוי בזה.
לאה ורון: את מציעה להפסיק את הדיון בתקנות האלה ונעבור לתקנות השניות?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עושים הפסקה בסעיף הזה ועוברים לסעיף הבא.
כרמל שאמה-הכהן: אין כרגע טעם לדון, ובואו נראה אחרי זה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעיות תחנות שידור ספרתיות, התש"ע-2011.
כרמל שאמה-הכהן: הצפיפות בחדר ברורה וגם ההתרגשות.
כרמל שאמה-הכהן: אבקש לדבר רק בזכות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: הסבלנות תהיה קצרה להערות שייאמרו שלא בזכות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: אבקש לדבר לעניין.
כרמל שאמה-הכהן: חלק מהדיון סביב סוגיות שעומדות להכרעה היום גלש למקומות פסולים וחורגים מכל טעם טוב וטעם של סבירות ונגועים בדמגוגיה זולה.
כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, צריך לזכור שאנחנו נמצאים בהצעת חוק הנוגעת להפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, עידן פלוס, הרחבת השירות לצרכני השירות הזה וקירוב אוכלוסיות חדשות לשירות הזה.
כרמל שאמה-הכהן: זאת המטרה העיקרית של החוק.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה, לפנים משורת הדין, מבחינת התקנון ומבחינה משפטית, הסכימה לשמוע, לדון ולהכריע בבקשות של ערוץ 10 ובבקשה של "קשת" שאינן מעניין חוק זה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אם מישהו היה רוצה להתנגד בטענה שהתנגדות אינה עניינית אפשר היה לדחות את הבקשות האלה על הסף.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו באים לשמוע את מי שרוצה להשמיע, למצות את הדיון ואחר-כך ההחלטות יתקבלו כפי שמתקבלות הכרעות בכנסת.
עמיר פרץ: אם לא נדון, אז הגזירה תתבצע מאליה.
כרמל שאמה-הכהן: יכולתי לא לקבוע את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: קבענו את זה בסדר דין מהיר.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, נהגת בהגינות ובפתיחות, כל הכבוד.
כרמל שאמה-הכהן: נרשמו לדיון מספר חברי כנסת.
כרמל שאמה-הכהן: בעצם סיימנו את כל החוק ונשארו מספר בקשות לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף אחד בעניין החינוכית.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שנכריע בסעיף הזה קל יהיה להשלים את השרשור שלו ואת ההשפעות.
כרמל שאמה-הכהן: יש שתי בקשות לתוספות לחוק.
כרמל שאמה-הכהן: אחת, בקשתה של חברת הכנסת אבסדזה בעניין דחיית החובות לערוצים המסחריים והבקשה השנייה היא של חבר הכנסת אילטוב, בקשה לשינוי בעניין רישיונות זיכיונות בחברות החדשות, דהיינו, אפשרות של אחת הזכייניות לעבור למשטר של רישיונות ועדיין להמשיך להחזיק בשיתוף עם הזכיינית השנייה בחברת החדשות.
כרמל שאמה-הכהן: האם מיצינו את הדיון לגבי החינוכית?
אתי בנדלר: פחות או יותר.
אתי בנדלר: חבר הכנסת מילר החליף דברים עם השר.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מילר, רשות הדיבור שלך.
אלכס מילר: בקשר לנושא של החינוכית, כמו שציינתי בדיון הקודם, ביקשתי לדחות את ההצבעה כי הנושא של החינוכית קשור גם לוועדת החינוך והייתי צריך לקבל הבהרות משר החינוך בנושא של עתידו של הערוץ.
אלכס מילר: אדוני היושב ראש, שוחחתי עם השר והגעתי להבנות.
אלכס מילר: מבחינתנו אין שום התנגדות לסעיף הזה ספציפית.
אלכס מילר: יושב ראש הסיעה נמצא כאן וכל מה שקשור לחינוכית, לפחות מבחינת העשייה שלנו, אין לנו בעיה מיוחדת בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שאין עוד הערות לעניין החינוכית.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא רק כדי שחברי הכנסת ירעננו את זיכרונם על איזה סעיף מדברים.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים על סעיף 14: "14.
אתי בנדלר: לשם הפצת שידורי הטלוויזיה הלימודית באמצעות תחנות שידור ספרתיות יקבע שר החינוך, בהסכמת שר התקשורת, תקנות שמטרתן להבטיח כי 51% לפחות משידורי הטלוויזיה הלימודית יהיו בנושאים לימודיים או חינוכיים המכוונים לילדים או לנוער.
אתי בנדלר: שר החינוך רשאי לקבוע שיעור גבוה יותר מהשיעור האמור בסעיף קטן א'".
אתי בנדלר: מדובר כאן על-כך שרק 51% משידורי הטלוויזיה החינוכית אמורים להיות בנושאים לימודיים או חינוכיים המכוונים לילדים או לנוער.
אתי בנדלר: מה הם נושאים לימודיים או חינוכיים צריך להיקבע בתקנות של שר החינוך ובהסכמת שר התקשורת.
אתי בנדלר: באותן תקנות יכול שר החינוך לקבוע גם שיעור גבוה יותר מסעיף קטן א'.
אתי בנדלר: כאן היו הצעות אם אכן לאפשר לטלוויזיה החינוכית שידורים שאינם בנושאים לימודיים או חינוכיים.
אתי בנדלר: הועלו כל מיני הערות על-ידי חברי הכנסת והשאלה האם מישהו רוצה להציע הצעה בנושא?
כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש הצעה אחרת לנוסח הסעיף?
כרמל שאמה-הכהן: אין הצעה, אנחנו מצביעים על הסעיף.
דנה נויפלד: התקנות האלה נועדו להבטיח, כמו שאמרה היועצת המשפטית, ש-51% משידורי הטלוויזיה הלימודית יהיו בנושאים לימודיים או חינוכיים המכוונים לילדים או לנוער.
דנה נויפלד: גם ככה קביעת תקנות בעניין הזה זה רע הכרחי בהיעדר חוק מסמך.
דנה נויפלד: לכן, כאשר זה רע הכרחי - בחקיקה הנטייה היא שהשרים לא יעסקו בתוכן אבל פה זה רע הכרחי כיוון שאין חוק מסמיך שמסדיר את פעולת הטלוויזיה החינוכית.
דנה נויפלד: להביא את זה גם לאישור הכנסת והתערבות בתוך נושאים תוכניים, בדרך כלל אנחנו נוטים שלא לעשות כן.
דנה נויפלד: כך זה גם בחוק הרשות השנייה וגם התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: הייתי מסכים איתך אם היתה רגולציה מוסדרת לערוץ החינוכי.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואין, זה פיתרון הביניים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף עם השינוי של התקנות באישור ועדת הכלכלה.
לאה ורון: אני מבקשת להפנות את תשומת הלב שחברת הכנסת נינו אבסדזה אינה יכולה להצביע כי הנציגים של קדימה כולם נמצאים.
לאה ורון: חבר הכנסת אריה אלדד אינו יכול להצביע וכך גם חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי.
לאה ורון: מישראל ביתנו.
לאה ורון: מצביעים רוברט אילטוב וחבר הכנסת מילר.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 9 נגד – אין נמנעים - אין
כרמל שאמה-הכהן: בעד 9, אין מתנגדים, אין נמנעים.
אתי בנדלר: מישהו רוצה לבקש הסתייגות?
אתי בנדלר: אין מסתייגים.
כרמל שאמה-הכהן: 6א6 זה השלמה לסעיף שהקראנו עכשיו.
אתי בנדלר: יש כאן עוד איזו תוספת.
אתי בנדלר: סעיף 6 עניינו בערוצים שאותם הפיץ הגורם המפעיל.
אתי בנדלר: אני מזכירה לכם, בשנתיים הראשונות ההפצה תיעשה באמצעות הרשות השנייה ולאחר שנתיים הגורם המפעיל שאמור להפיץ את הערוצים שמפורטים בסעיף 6א.
אתי בנדלר: בפסקה 8, המתייחסת לטלוויזיה החינוכית נאמר: "הטלוויזיה הלימודית, אם ביקשה זאת, במסגרת ערוץ טלוויזיה אחת בטכנולוגיית חדות רגילה, ובלבד ששר החינוך מסר לשר במועד הגשת הבקשה כאמור ובכל שנה לאחר מכן הודעה שלפיה נוכח כי 51% לפחות משידורי הטלוויזיה הלימודית או שיעור גבוה יותר שקבע שר החינוך לפי סעיף 14, הן בנושאים לימודיים או חינוכיים המכוונים לילדים או לנוער, בהתאם לתקנות שקבע לפי הסעיף האמור".
אתי בנדלר: דהיינו, מידי שנה השר צריך לעבור.
אתי בנדלר: קודם כל, ללא בקשה שלו הטלוויזיה החינוכית לא תופץ במערך הזה.
אתי בנדלר: אם הוא הגיש, גם אז צריכה להיות הודעה מידי שנה של שר החינוך לשר התקשורת האומרת שהוא נוכח שאכן 51% מהשידורים בשנה החולפת היו כאלה כפי שהזכרנו כאן, המכוונים לילדים ולנוער בהתאם לתקנות.
אתי בנדלר: אני רוצה שתשימו לב שאם השר שכח למסור הודעה כזאת משום מה, אסור להפיץ את שידורי הטלוויזיה החינוכית.
אתי בנדלר: כלומר, אין פה איזה טייס אוטומטי שמדבר על המשך שידורי הטלוויזיה החינוכית, אלא אחרי ההודעה הראשונה, מידי שנה, אם לא תהיה הודעה לא תהיה הפצה.
יואל חסון: אז מה יהיה?
אתי בנדלר: יפסיקו להפיץ את שידורי הטלוויזיה החינוכית ל-DTT.
יואל חסון: למה מנגנון כזה?
אתי בנדלר: זה המנגנון שהממשלה הציעה.
אתי בנדלר: אם יש לך הצעה אחרת, בבקשה.
אתי בנדלר: אני מסבירה את מה שכתוב.
יואל חסון: אדוני היושב ראש, מעניין אותי למה הממשלה החליטה לשים את הטלוויזיה החינוכית כסוג של בן ערובה.
יואל חסון: כל שנה הוא נבדק מחדש?
יואל חסון: זה נראה לא הגיוני.
נגה רובינשטיין: זאת המשמעות של הסדרה ושל פיקוח.
נגה רובינשטיין: אין לנו שום אפשרות אחרת שנראתה לנו מתאימה יותר על-מנת להבטיח שהטלוויזיה החינוכית עומדת בחובות שקבועות לה בחוק מכיוון שאין לה גורם מסדיר.
יואל חסון: יש הסדר דומה לזה במקומות אחרים?
יואל חסון: כל שנה בדיקה כזאת?
יואל חסון: כל שנה גיליוטינה כזאת?
נוגה רובינשטיין: בעצם, כל גופים משדרים אחרים לאורך כל התקופה מתקיימת בדיקה של הרשות השנייה ושל מועצת הכבלים והלוויין.
יואל חסון: אבל הם לא צריכים אישור מחודש כל שנה.
נוגה רובינשטיין: בכל נקודת זמן נמצאת שם הבדיקה.
נוגה רובינשטיין: מכיוון שלגבי הטלוויזיה החינוכית אין מערכת מסדירה שבודקת אותה לאורך כל התקופה, צריך לקבוע תקופת זמן.
נוגה רובינשטיין: תקופת זמן סבירה בהקשר הזה היא תקופת זמן בת שנה.
נוגה רובינשטיין: אם נמשוך את זה מעבר לזה, אם תגלה בשנתיים איחור שנעשו הפרות ושאין כאן עמידה בהוראות החוק, זה נראה לנו פשוט לא נכון.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, עם כל הכבוד לגברתי.
עמיר פרץ: את אומרת: אין לנו שוט אז נשים סכין שתחתוך את זה במקום.
עמיר פרץ: זה לא מקובל, עם כל הכבוד.
עמיר פרץ: תייצרי לך כלים לבחון מה את רוצה.
עמיר פרץ: אין דבר כזה, מה זאת הודעה של שר?
עמיר פרץ: כן הודיע, לא הודיע, יגזור את גורלם?
עמיר פרץ: מחר הם יהפכו מלחכי פינכה.
עמיר פרץ: שיבדוק ובאופן ענייני יפנה לגורם שיבוא ויכריע.
עמיר פרץ: זה נראה לי דבר בלתי הגיוני.
נגה רובינשטיין: להכפיף לרשות השנייה?
נגה רובינשטיין: למועצת הכבלים והלוויין?
עמיר פרץ: בתנאי שאין דבר כזה שאומר שיש פעולה של צד אחד שברצותו לעשות אותה או לא לעשות אותה, הוא גוזר את גזר דינו של מישהו אחר.
נגה רובינשטיין: השר מחויב לבצע את הבדיקה הזאת.
נגה רובינשטיין: השר לא יכול להימנע מזה.
עמיר פרץ: הוא עובד אצלך?
אתי בנדלר: האם אפשר להציע ברירת מחדל הפוכה?
אתי בנדלר: דהיינו, השר באמת מחויב לבדוק מידי שנה וזה בסדר.
אתי בנדלר: אבל, אם הוא ייווכח כי הם לא עומדים בתנאי הזה אז הוא ימסור הודעה ואז יפסיקו להפיץ אותם.
נוגה רובינשטיין: זה יצירה של דין שונה ביחס לטלוויזיה החינוכית לעומת היחס לכל בעל זיכיון או רישיון מסחרי.
נוגה רובינשטיין: אני אסביר מדוע.
נוגה רובינשטיין: מכיוון שבעל זיכיון ובעל רישיון מחויב לעמוד בכל התנאים שלו והבדיקה נעשית לאורך כל הזמן.
נוגה רובינשטיין: זאת אומרת, לרשות השנייה ולמועצת הכבלים והלוויין יש מחויבות שוטפת בעניין הזה.
נוגה רובינשטיין: על הטלוויזיה החינוכית - - -
עמיר פרץ: תעשי את אותן בדיקות, מה זה קשור?
יואל חסון: בואי אסביר לך את המציאות שתיווצר: במקום שתהיה טלוויזיה יוצרת שתחשוב על יצירה ומקוריות, כל מה שהם יחשבו כל חודש, כל שבוע וכל דקה זה איך מקבלים את הפקס המיוחל שמאשר שהשר מאפשר להם לחיות.
יואל חסון: זאת תהיה הדינאמיקה, אלה יהיו החיים שם.
יואל חסון: מילא, אם היית אומרת כל שלוש שנים.
יואל חסון: פה זה יהיה כל שנה.
נוגה רובינשטיין: ערוצים מסחריים שצריכים לשלם את התשלומים שלהם מידי רבעון ולעמוד בחובת הפקות - - -
יואל חסון: צודק חבר הכנסת ישראל חסון, זה ישפיע על התוכן.
יואל חסון: תקשיבי למה שחברי הכנסת אומרים לך.
יואל חסון: את מעמידה את הטלוויזיה החינוכית בסיטואציה שבמשך שבוע שבוע וחודש חודש – היא תצטרך לעמוד ביעדים אבל אם זה יהיה 50.8 או 51.2.
נגה רובינשטיין: אני מעמידה אותה בסיטואציה הרגילה של כל גורם שמשדר שצריך באופן תמיד לעמוד בהוראות החוק.
יואל חסון: את לא שמה עליהם חרב כזאת?
יואל חסון: הם לא מחכים להודעת השר.
עמיר פרץ: איפה את רואה כלי תקשורת אחר שנתון בצורה כזאת לחסדיו של איש פוליטי?
נוגה רובינשטיין: בשלב הזה - - -
עמיר פרץ: מה זה בשלב הזה?
עמיר פרץ: על זה מדברים, את צריכה לחשוב על-כך.
עמיר פרץ: זה לא משנה מי זה, זה יכול להיות האיש הכי הגון.
עמיר פרץ: בערוצים האחרים את עושה בדיקות שהן כלכליות, שהן בדיקות תוכן.
עמיר פרץ: זה לא שאדם אחד יחליט אם הוא מאשר או לא מאשר.
עמיר פרץ: אין דבר כזה, איזו מציאות זאת?
עמיר פרץ: אנחנו ברוסיה?
עמיר פרץ: איש פוליטי שמקבל סמכות כזאת?
עמיר פרץ: אין סמכות כזאת.
יואל חסון: חבר הכנסת פרץ העלה נקודה חשובה.
יואל חסון: אולי זאת הכנה לדיון הבא.
יואל חסון: כנראה שאנחנו נכנסים לעידן קומוניסטי ולעידן מאוד ריכוזי, אולי מרכסיסטי.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת יואל חסון פעם ראשונה, חבר הכנסת חסון פעם שנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא ברשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו הצעות אחרות?
יואל חסון: ההצעה של היועצת המשפטית מקובלת עלינו.
אופיר אקוניס: אני לא מבין, לא הצבענו?
אתי בנדלר: אני לא הצעתי.
אתי בנדלר: שאלתי את הגברת רובינשטיין אם אפשר - - -
נוגה רובינשטיין: אני רוצה להבין ברמה המהותית - - -
לאה ורון: ביקשו לשמוע מה הציעה חברת הכנסת בנדלר.
אתי בנדלר: שהשר רשאי בכל שנה להודיע שבשנה החולפת הטלוויזיה הלימודית לא עמדה בחובות שידור 51% לפחות או שיעור אחר שהוא יקבע מסוג השידורים שנאמר שם, ואז ייאסר על הגוף המפעיל להפיץ אותן.
כרמל שאמה-הכהן: היום הוא צריך לבקש שימשיכו לשדר אותם.
כרמל שאמה-הכהן: היא רוצה הסדר הפוך.
אתי בנדלר: שהוא ימשיך לבדוק, אבל אם הוא ייווכח שהם לא עומדים, אז הוא ישלח הודעה.
נוגה רובינשטיין: יש לי שאלה לגברת בנדלר: האם ברמה המהותית יש הבדל?
נוגה רובינשטיין: האם השר לא יהיה מחויב ברמה המנהלית לבדוק את זה מידי שנה.
נוגה רובינשטיין: זה אותו דבר.
נוגה רובינשטיין: האם ברמה המהותית יש הבדל מבחינת מחויבות השר?
נוגה רובינשטיין: האם לשר בכל מקרה לא תהיה מחויבות מידי שנה לבצע את אותה בדיקה?
נוגה רובינשטיין: האם זאת לא חובתו מכוח אותו סעיף?
אתי בנדלר: לא ואני אסביר: לדעתי, אם השר הוא הרגולטור של הטלוויזיה הלימודית ראוי ונכון שהוא יפעיל פיקוח שוטף על קיום מחויבויות ככל שיש.
אתי בנדלר: זאת עמדתי לגבי כל הרשויות הרגולטוריות ועמדתי בנושא הזאת ידועה.
אתי בנדלר: השאלה היא רק בפרקטיקה, מה תוצאות הפיקוח?
אתי בנדלר: האם צריכה להיות הודעה פוזיטיבית מידי שנה כדי שחס וחלילה אם איזה פקיד שכח להכין את ההודעה לשר והשר לא חתם על המכתב לגורם המפעיל, יפסיקו להפיץ אותם, או להיפך, השר מקיים את הפיקוח.
אתי בנדלר: יש להניח ולקוות שהטלוויזיה הלימודית אכן תמלא את המחויבויות החוקיות המושתות עליה.
אתי בנדלר: אם השר ייווכח שהיא לא עמדה אז הוא יפסיק.
נוגה רובינשטיין: האם ברמה המהותית לשר יש מחויבות לבדוק אחת לשנה ואם הוא מוצא שהיא לא עמדה, האם יש לו מחויבות להודיע?
יואל חסון: בטח.
נוגה רובינשטיין: אז אין הבדל.
יואל חסון: את רוצה שכל שנה ייצא אישור.
יואל חסון: אנחנו מציעים שהבדיקה מתקיימת בכל מצב רק שהם לא מחכים באופן קבוע לפקס כל שנה.
יואל חסון: אם אחרי השר רואה אחרי 3 שנים שקורה משהו - - -
נוגה רובינשטיין: השר ממילא מחויב מידי שנה לבצע את הבדיקה, נכון?
נוגה רובינשטיין: אם הוא מוצא שהם לא עמדו, הוא מחויב לשלוח מכתב.
נוגה רובינשטיין: זאת אותה חרב.
ישראל חסון: גברת רובינשטיין, מאחר ואנחנו מכירים אותך מספיק בוועדה הזאת, את מבינה מה מדאיג אותנו.
נוגה רובינשטיין: אני מבינה אבל ברמה המהותית אין הבדל.
ישראל חסון: את מבינה מה מדאיג אותנו?
ישראל חסון: עכשיו אני רוצה לשמוע דווקא ממך את ההצעה שנותנת מענה לדאגה שלנו.
ישראל חסון: ממה אני מוטרד?
ישראל חסון: אני לא יודעת להגדיר מה זה חינוכי.
ישראל חסון: אנחנו חיים בסאגה הזאת של מה זאת סוגה עילית ומה לא.
ישראל חסון: אין הגדרה של מה זה חינוכי.
נוגה רובינשטיין: בשביל לקבוע מה תוכן התקנות, בשביל זה יש את אישור הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חסון, אנחנו עושים פסק זמן בסעיף הזה.
קריאה: יש רגולטורים לתוכן.
כרמל שאמה-הכהן: כל מי שהסעיף הזה מעניין אותו יכול לגבש הצעות חלופיות ואנחנו נחזור אליו בהמשך הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אני עובר לבקשה של חברת הכנסת נינו אבסדזה שעניינה דחיית החובות של הערוצים המסחריים.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בסכום של קרוב ל-92 מיליוני שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לומר כמה דברים ברורים בעניין.