GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיתית שיינין: לכן גם אם יש גמישות מסוימת למנהל היה ראוי שבעל ההיתר או המפעיל מטעמו יוכלו לבוא ולהגיד למנהל, מדוע בעצם, אם הוא לא מסוגל להבין את ההוראות שנלמדות בקורס, גם לא ראוי לפטור אותו כי הוא גם לא יוכל לנהוג בצורה בטוחה על כלי להסעת המונים, בסופו של דבר.
לאה ורון: זאת אומרת, אתם מתנגדים למתן האפשרות לתת פטורים במקרים חריגים?
גיתית שיינין: זאת לא התנגדות רחבה, זאת בקשה להכניס.
גיתית שיינין: אם תבוצע התאמה כזאת, זאת פשוט בקשה לשמוע גם את דעתו של בעל ההיתר בנושא הזה מכיוון שאם יבוא נהג ויגיד שיש לו קשיי קריאה, ולכן הוא זכאי לפטור בנושא הזה, אז היה ראוי שמי שמעביר את ההכשרה וגם מנהל אחר כך את ההפעלה יוכל להגיד, האם הקושי הזה יכול או לא יכול למנוע ממנו אחר כך גם לנהוג בצורה בטוחה.
הילה הדר: האחריות היא של מנהל התפעול ושל בעל ההיתר לגבי התנהלות הקורס.
הילה הדר: אם המנהל בא כאינסטנציה נפרדת מבעל ההיתר, ואומר לו, אני נותן לך את הפטור כחלק מהקורס, לדעתי, זה לא נכון.
הילה הדר: אולי יש פה איזשהו ממד קולקטיבי יותר שהמנהל יסתכל על מערכת הקורסים בצורה קולקטיבית שאם אדם לא יכול היה לגשת לשליש מהלמידה זה עדיין יוכר לו.
הילה הדר: אבל יש פה בעייתיות.
הילה הדר: הקורס הוא גם ככה מצומצם.
לאה ורון: אולי תגידי מה את מציעה?
הילה הדר: אני מציעה להשאיר את המצב כפי שהוא.
לאה ורון: בלי שום אפשרות לתת פטורים והקלות, גם לא במקרים חריגים של שפה?
לאה ורון: זה מה שאתם מציעים?
הילה הדר: העניין הוא שיש פה דרישה מאוד ספציפית לגבי האנגלית.
הילה הדר: אם אותו אדם יגיד שהוא לא יודע אנגלית ויבקש לפטור אותו בכל זאת מהאנגלית.
איתי עצמון: שיערכו לו השתלמות בשפה שהוא מבין.
הילה הדר: אבל המערכת עובדת עם אנגלית.
הילה הדר: הוא קורא אנגלית.
איתי עצמון: אבל אני מניח שמראש הוא לא יקבל רישיון אם זאת דרישה לרישיון.
הילה הדר: לכן אני אומרת – או שיינתנו תנאים מתאימים או מקבילים שלא יפגעו ברמת הלמידה וביכולת שלו לפעול כנהג.
גיתית שיינין: יכול להיות שאפשר לעשות משהו גמיש שמשאיר למנהל שיקול דעת אולי בהתייעצות עם בעל ההיתר, שלוקח בחשבון את מה שצריך להיות במערכת.
שמחה אורנשטיין: אני חושב שיש פה דבר אחד שכדאי להבהיר לוועדה.
שמחה אורנשטיין: זה שונה ממה שקורה במערכות אחרות שמשרד הרישוי הוא הבוחן, והוא נותן הרישיון, אבל בעיקר הוא בוחן ועושה את הבחינות.
שמחה אורנשטיין: פה ניתנה למפעיל, לזכיין, כל הסמכות והאחריות על הכשרת הנהגים.
שמחה אורנשטיין: נראה קצת מצחיק שכשיש מנהל תפעול שאחראי מבחינה פלילית על הכשרה ועל כשירות הנהגים, פתאום יגידו, לא, הנהג הזה לא יעשה.
שמחה אורנשטיין: זאת מערכת שונה שנתנו, לבקשת המפעיל והזכיין.
שמחה אורנשטיין: האחריות בעניין הזה היא של מערכת התפעול.
הילה הדר: לא בכדי כתוב פה: "לפי תוכנית שאישר המנהל", כי זה באמת קומפלקס.
הילה הדר: אז הוא יכול לאשר גם פחות.
גיתית שיינין: או שהוא יכול בגדר התוכנית ברמת הנחיות המנהל לאשר איפה יכולות להיות הקלות, וזה לא חייב להיות החקיקה.
שמחה אורנשטיין: מה שצריך.
שמחה אורנשטיין: הם צריכים להגיש לאישור המנהל, והמנהל יגיש – אם תגידו חריגות – באיזה מקרה אתם עושים חריגות.
שמחה אורנשטיין: אבל האחריות היא של - -
גיתית שיינין: אם ייווצר איזשהו צורך נקודתי.
טארק קסיס: תוכנית הלימודים של ההשתלמויות האלה מאושרת בכל מקרה על-ידי המנהל.
טארק קסיס: אז ברגע שהזכיין בעל הרישיון רוצה להתאים קורס ייעודי לשניים-שלושה נהגים שיש להם בעיה עם הקורס הזה אז שיגיש את התוכנית הזאת למנהל; המנהל מאשר את התוכנית, לפי התקנה הזאת, וסוגרים את הסיפור.
גיתית שיינין: הם שואלים מה קורה במקרה לא של הזכיין, אלא של נהג שבא.
גיתית שיינין: הם הרי רוצים להגן על הנהג.
טארק קסיס: הסמכות הזאת כבר נתונה היום למנהל, אנחנו לא צריכים להמציא פה משהו חדש.
איתי עצמון: הערה נוספת לתקנת משנה (ג) המוצעת: בעצם בעל הרישיון נדרש להשתלם בתוכנית שאישר המנהל ולעבור מבחן מסמיך מעשי אם הוא לא נהג במשך יותר מ-270 ימים.
איתי עצמון: אני רוצה להבין, האם מדובר על תנאי לשימוש ברישיון, כלומר, למעשה, אם הוא לא עובר את המבחן הזה הוא לא יכול להשתמש ברישיון שלו יותר?
איתי עצמון: כלומר, זאת מעין התליה בעצם.
טארק קסיס: זה תנאי לחידוש הרישיון.
איתי עצמון: מה תוקף הרישיון?
הילה הדר: עשר שנים, עד גיל 60.
הילה הדר: זה נמצא בתקנות ההפעלה.
איתי עצמון: כלומר אדם שלא נהג 270 ימים, בעצם הרישיון שלו פוקע, והוא לא יכול לעשות בו שימוש.
גיתית שיינין: הוא לא יכול לעשות בו שימוש.
איתי עצמון: אם הוא לא יכול לעשות בו שימוש אז אין לו רישיון בעצם.
גיתית שיינין: אתה צודק, זה לא תהליך חידוש.
איתי עצמון: רציתי להבין פשוט מה מסתתר מאחורי הנוסח.
לאה ורון: פשוט צריך לעשות רישיון חדש.
איתי עצמון: מבחן מסמיך מעשי כתנאי להפעלת הרישיון.
איתי עצמון: זה יהיה מבחינת
איתי עצמון: כם רישיון חדש לגמרי.
הילה הדר: אני לא בטוחה, הרישיון קיים.
טארק קסיס: הרישיון שלו לא פוקע לגמרי, הם פשוט מקפיאים את השימוש בו כי אי אפשר להשתמש בו.
טארק קסיס: זאת אמירה יותר נכונה.
טארק קסיס: לא שהוא מאבד את הרישיון שלו לגמרי.
טארק קסיס: הרישיון אצלו, יש לו רישיון, רק הוא לא יכול לנהוג – הוא מוקפא.
טארק קסיס: אין לו תוקף.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את תקנה 20.
הילה הדר: לעבור לתקנה 21?
כרמל שאמה-הכהן: מה הדחיפות של תקנה 21, חובת בדיקות רפואיות תקופתיות?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין למה צריך לאשר אותה היום.
הילה הדר: תקנה 21 מדברת על - -
לאה ורון: היא תנאי להפעלה ב-1 בינואר 2012?
לאה ורון: אז תגידי רק ליושב ראש.
הילה הדר: אני אסביר.
הילה הדר: יש כמה תקנות, לא אחת, אלא שלוש – אני אמצא את זה במדויק ואני אפנה את הוועדה לזה – שעוסקות ברישיונות בתקנות ההפעלה.
הילה הדר: למשל, תקנה 32א, אבל יש עוד כאלה שיש להן אותו תוכן: מתן רישיון וחידושו: "לא יינתן ולא יחודש רישיון אם מיום הגשת הבקשה נתגלו אצל המבקש מחלת לב או שינויים במערכת העצבים, העצמות וכולי".
הילה הדר: ואז בסוף כתוב: "וכן לעניין בדיקות בריאות תקופתיות לפי תקנות הוראות שונות".
הילה הדר: יש עוד כאלה: גם 30(א)(1), 29(א)(1) ו-26(4).
הילה הדר: 26(4) זה ממש חידוש.
איתי עצמון: את מדברת עכשיו על תקנות ההפעלה?
כרמל שאמה-הכהן: אז מה הכי חשוב כרגע, לא הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסעיף הכי חשוב, 21?
הילה הדר: מכיוון שיש בו לינקייג' לתקנות ההפעלה.
כרמל שאמה-הכהן: תקריאי את תקנה 21.
הילה הדר: הקראה: חובת בדיקות בריאות תקופתיות 21.
הילה הדר: (א) מחזיק ברישיון לנהיגת רכבת מקומית יחזיק בכל עת לצד הרישיון אישור רפואי תקף חתום בידי המרב"ד.
הילה הדר: (ב) המחזיק ברישיון לנהיגת רכבת מקומית ייבדק בדיקות רפואיות לפי התנאים בתקנה 24(א)(5) לתקנות ההפעלה, לפי מועדים אלה: (1) היה בעל הרישיון בגיל שעד 55 – כל 5 שנים; (2) היה בעל הרישיון בגיל העולה על 55 ועד 62- כל שנתיים; (3) היה בעל הרישיון בגיל העולה על 62- כל שנה.
הילה הדר: (ג) המרב"ד יקבע בגוף האישור את תקופת תוקפו של האישור, בהתאם לתקופות המפורטות בתקנת משנה (ב) לפי העניין, זולת אם לפי תוצאות הבדיקות הרפואיות האמורות, מצא המרב"ד כי יש לקבוע מועד קצר יותר.
הילה הדר: (ד) מבלי לגרוע מהוראות תקנת משנה (ג), תוקפו של האישור הרפואי יפקע אם נתגלו אצל המחזיק ברישיון מחלת לב או שינויים במערכת העצבים, העצמות, הראיה או השמיעה.
הילה הדר: (ה) מחזיק ברישיון לנהיגת רכבת מקומית שנתקיים לגביו האמור בתקנת משנה (ד), ידווח על כך למרב"ד בהקדם האפשרי, ולא יעשה שימוש באישור הרפואי שבידו אלא לאחר שניתן לו אישור רפואי חדש מאת המרב"ד.
הילה הדר: (ו) בכפוף להוראות תקנות משנה (ג) ו-(ד), רופא המרב"ד רשאי לקבוע לאישור הרפואי תנאים ומגבלות כפי שיראה לנכון.
הילה הדר: (ז) לא התייצב בעל רישיון לבדיקות רפואיות כאמור בתקנת משנה (ב) או נבדק ונמצא לא כשיר לנהיגת רכבת מקומית מן הסוג שבו הוא מחזיק, יפקיד את רישיונו אצל המנהל עד אשר יתקיים בו הנדרש, לאחר מסירת אישור רפואי למנהל יחזיר לו המנהל את רישיון הנהיגה; (ח) המחזיק ברישיון נהיגת רכבת מקומית אשר נקבעו לו דרישות או בדיקות בריאותיות, יקיימן במועדן.
גיתית שיינין: נוצר כאן איזשהו לימבו; הייתה תקופה שעדיין לא היו התקנות האלה, אבל כן נדרשנו להמשיך להכשיר נהגים כדי שיהיו נהגים.
גיתית שיינין: בתקופה הזאת עדיין הזכיין או המפעיל מטעמו שמכשיר את הנהגים המשיך לעשות את הבדיקות הרפואיות הנדרשות כדי שבפועל יהיה מי שינהג רכבות ותמשיך ההכשרה ולא לעצור את התהליכים האלה בינתיים רק בגלל העיכוב בתקנות.
גיתית שיינין: לכן הרישא אומר שצריך להחזיק בבדיקות רפואיות שחתומות בידי המרב"ד; א', אנחנו רוצים לוודא שכל מי שנבדק עד היום וסיים את הליך הבדיקות שלו שלא על-ידי המרב"ד, שהבדיקות הרפואיות שלו הן בתוקף, אין עכשיו בעיה שמי שנבדק זה פתאום לא תקף, ולכן יש בעיה עם הרישיון.
גיתית שיינין: שנית, חלק מהנהגים שנמצאים בתהליך הכשרה עברו חלק גדול מהבדיקות, אז לדרוש מהם לעשות את כל הבדיקות שוב, זה כמובן גם כרוך בהוצאות כספיות.
גיתית שיינין: היינו רוצים לבקש תקופה של השהיה של 60 יום של התקנה הספציפית הזאת רק כדי שמי שכבר התחיל לבצע בדיקות, הוא עצמו לא יידרש לחזור על כל התהליך, וזה גם לא יעצור את תהליך ההכשרה.
לאה ורון: ובתום 60 יום הוא יצטרך לעבור שוב בדיקות?
גיתית שיינין: בתום 60 יום אם יש לו בדיקות שהן לא מהמרב"ד הן יהיו תקפות.
גיתית שיינין: כל מי שפונה מעכשיו ואילך - -
לאה ורון: מי שנמצא בהליך הבדיקות עכשיו זה יהיה למשך 60 יום.
גיתית שיינין: כן, רק לגבי מי שנמצא בהליך.
גיתית שיינין: כל השאר זה ברור מאליו.
הילה הדר: ההערה של עורכת הדין שיינין איננה רלוונטית לתקנה הזאת, אלא היא בעצם חלק מתהליך מתן רישיון שכאמור נמצא בתקנות הפעלה.
גיתית שיינין: הבעיה היא שסעיף א' אומר שהוא חייב להחזיק לצד רישיון, אישור רפואי תקף חתום בידי המרב"ד.
גיתית שיינין: זאת הבעיה.
הילה הדר: הדרישה של אישור המרב"ד הייתה ידועה לזכיין.
הילה הדר: אנחנו הסתפקנו בתקופת הניסוי באישורים אחרים, שהם לא חלק ממערכת.
גיתית שיינין: אתם הפניתם למכון אחר בעצמכם, מה זה "הסתפקנו"?
גיתית שיינין: אתם הפניתם בעצמכם למכונים אחר.
הילה הדר: בתקופת הניסוי - -
גיתית שיינין: אבל מה זה "הסתפקנו"?
גיתית שיינין: הפניתם למכון אחר.
הילה הדר: זאת הייתה תקופת ביניים שלא היו בידינו אפשרויות להוציא אגרות - -
גיתית שיינין: אתם התעכבתם בהוצאת תקנות.
גיתית שיינין: אנחנו היינו צריכים להמשיך להכשיר נהגים, מה אתם רוצים שנעשה?
גיתית שיינין: שלא נפנה נהגים לבדיקות רפואיות כדי שהם יוכשרו?
גיתית שיינין: באמת.
גיתית שיינין: זה הרי רק כמה נהגים בודדים בסופו של דבר.
הילה הדר: ההערה של עורכת הדין שיינין איננה רלוונטית לתקנה הזאת.
הילה הדר: אנחנו יכולים אולי להמשיך את הדיון אחר כך, אבל היא לא רלוונטית לאישור התקנה הזאת.
הילה הדר: היא שייכת למסגרת אחרת.
לאה ורון: אבל הסיפא של תקנה 1 מסתיימת בכך שמתחייב אישור רפואי תקף חתום בידי המרב"ד.
לאה ורון: אז איך זה לא רלוונטי?
איתי עצמון: מי שאין לו יצטרך ללכת להשיג לו אישור כזה.
לאה ורון: איזה הוראות מעבר אתם מציעים לבעיה שהעלתה עורכת הדין שיינין?
הילה הדר: מבחינתנו הדרישה הייתה מאוד ברורה מההתחלה לגבי העניין של מרב"ד שהוא בעצם גורם שמוסמך - -
גיתית שיינין: מה זה "מההתחלה"?
גיתית שיינין: א', זה הועלה רק בסוף ספטמבר הנושא של המרב"ד.
איתי עצמון: מה התוקף של אישור רפואי כזה?
גיתית שיינין: אני לא מבינה אתכם.
איתי עצמון: כל כמה זמן ניתן אישור כזה?
הילה הדר: זה ב-(ב).
הילה הדר: כל 5 שנים, כל שנתיים וכל שנה.
גיתית שיינין: כל מה שנדרש זה הוראת מעבר למי שקיבל עד היום רישיון, שזה אמור להיות ברור מאליו; ולגבי אותם חלק שנמצאים עכשיו בהליכים זה כמה נהגים בודדים בסופו של דבר.
גיתית שיינין: זה מגיע לעשרה?
גיתית שיינין: לחמישה עשר? עשרים?
גיתית שיינין: אני אפילו לא חושבת שזה מגיע ל-20.
קריאה: אז מה יהיה, הם לא יעברו בכלל?
גיתית שיינין: לא הם עוברים.
גיתית שיינין: חלק גדול מהבדיקות כבר בוצע אבל בידי מכון שמשרד התחבורה הפנה אליו בעבר.
לאה ורון: את מוכנה לפרט באיזה מכון נערכו הבדיקות, ואיך הגעתם למכון הזה?
גיתית שיינין: אני לא זוכרת את השם.
לאה ורון: אז אולי משרד התחבורה יודע.
גיתית שיינין: משרד התחבורה הפנה למכון הזה בזמנו.
משה יצחקי: אני ממשרד התחבורה.
משה יצחקי: משרד התחבורה לא מפנה את המועמדים לבדיקות; משרד התחבורה קבע דרישה שהיא גם במסגרת התקנות, לשלוח את המועמדים לבדיקות רפואיות.
משה יצחקי: מי שבחר במכון היה המפעיל- -
גיתית שיינין: אבל זה היה מכון שאתם אישרתם.
משה יצחקי: סליחה, תני לי בבקשה לסיים.
משה יצחקי: המכון הוא מכון "מור".
משה יצחקי: בעבר נשלחו למכון אחר, ומסיבות כאלה ואחרות המפעיל בחר לשנות את המכון למכון "מור".
לאה ורון: אבל בתקופת הניסוי הנהגים האלה נהגו ברכבת הקלה בהסתמך על הבדיקות של מכון "מור".
משה יצחקי: נכון.
לאה ורון: אני מבינה שלשביעות רצונכם.
לאה ורון: שאם לא כן הייתם מפסיקים ואומרים, תעצרו, תעצרו, אנחנו לא רוצים מכון "מור", אנחנו רוצים את המרב"ד.
משה יצחקי: גברתי, הסיבה שאנחנו מבקשים עכשיו את המרב"ד היא מכיוון שזה לא היה לשביעות רצוננו.
משה יצחקי: אנחנו בעצם כאן מאחדים בין שתי בדיקות במרב"ד.
משה יצחקי: בדרישה של משרד התחבורה הייתה בקשה גם לעבור בדיקות רפואיות וגם בדיקות פסיכולוגיות ובדיקות קוגניטיביות, תפיסתיות.
משה יצחקי: המפעיל שולח לבדיקות רפואיות במכון "מור", ולבדיקות פסיכולוגיות לחברת "טופ-שיא".
משה יצחקי: בשני המקרים זה לא לשביעות רצוננו, בעיקר בנושא "טופ-שיא".
משה יצחקי: הדרישה שלנו היא לעבור למרב"ד היות ששם נקבל את מכלול הבדיקות ונקבל תשובה מרופא מוסמך שאומרת אם המועמד מתאים או לא מתאים לנהוג רכבת קלה.
משה יצחקי: בידיי, כמי שמפיק את הרישיונות, אין היכולת לקחת מבחן של "טופ-שיא", לנתח אותו, ולהחליט אם הוא מתאים או לא מתאים מבחינה קוגניטיבית.
משה יצחקי: לכן בחרנו היום במרב"ד שזה גם גוף סטטוטורי.
לאה ורון: אבל כל העניין שהמרב"ד אמון עליכם היה ידוע לכם לפני שנערכה תקופת הניסוי והנהגים עברו את הבדיקות האלה.
לאה ורון: למה לא אמרתם בשלב הזה, רבותיי, רק מרב"ד?
לאה ורון: הרי המרב"ד קיים איזה יומיים וחצי.
משה יצחקי: סליחה, גברתי, אנחנו לא אמרנו שלא הכרנו את המרב"ד קודם לכן.
משה יצחקי: נתנו אפשרות למפעיל לעבוד מול המכון שהוא חפץ בו ומול המכון הפסיכולוגי שחפץ בו.
משה יצחקי: כשמצאנו שהדברים הם לא לשביעות רצוננו מצאנו לנכון להעביר לגוף שיכול לנו תשובה חד-משמעית לגבי יכולת של המועמד לנהוג ברכבת קלה.
הילה הדר: חשוב רק לציין שההפניה למרב"ד, לפי המסגרת החקיקתית שהייתה תקפה בתקופת הניסוי לא אפשרה את זה.
הילה הדר: לכן רק היום אנחנו יכולים לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מאשרים את התקנה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון נעול, תודה.
דוד אזולאי: צהריים טובים לכולם.
דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.
דוד אזולאי: על סדר-היום: תקנות המים (מניעת זיהום מים)(קווי דלק)(תיקון), התש"ע-2009, פרוטוקול 679, הוספת תקנה 10א(ד).
דוד אזולאי: מי רוצה להציג את הנושא הזה?
דוד אזולאי: המשרד להגנת הסביבה?
נטע דרורי: אנחנו נציג, המשרד להגנת הסביבה.
נטע דרורי: שמי נטע דרורי, המשרד להגנת הסביבה.
נטע דרורי: באתי במקום ליאורה.
נטע דרורי: יעל חולה.
לאה ורון: לדעתי, את לא נרשמת או נרשמת מאוחר.
לאה ורון: ליאורה יעל ואריה רשומים.
לאה ורון: שמך אינו מופיע ברשימה.
אריה פיסטינר: אריה נמצא, יעל חולה.
לאה ורון: הכי חשוב שתהיה לה רפואה שלמה.
נטע דרורי: ובכן, הוועדה אישרה בפברואר שנה זו את הצעת התקנות של המשרד במספר שינויים שעוררו, מן הסתם, מחלוקת משפטית.
נטע דרורי: לאחר דיונים ארוכים ותיאום עם הלשכה המשפטית של הוועדה, אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר תוספת של תקנת משנה (ד) לתקנה 10א רבתי לתקנות בנוסח שאקריא אותו, ברשותך.
איתי עצמון: האם תוכלי להזכיר על מה מדברת תקנת 10א רבתי?
נטע דרורי: תקנה 10א רבתי עוסקת בטיפול בזיהום קרקע עקב דליפה של דלק מקו דלק.
נטע דרורי: התקנה קובעת חובה על מפעיל של קו דלק לפעול לסילוק הדלק שנקבר בקרקע ולטפל בקרקע המזוהמת.
נטע דרורי: נקבעו שיטות ברירת מחדל כיצד לטפל ולסלק את הקרקע המזוהמת, ונקבע לפי אישור הוועדה ששיטת הטיפול בקרקע וביצוע הדיגום מותנים באישור מראש של הממונה.
נטע דרורי: תקנת משנה (ד) בנוסח שאנחנו מבקשים לאשר מבהירה שההפעלה של הסמכויות על-ידי הממונה באישור התוכנית לטיפול בקרקע תיעשה בהתאם לנוהל שיתוף פעולה מוסכם בין רשות המים לבין המשרד להגנת הסביבה, ובכלל זה השינויים שישולבו בו מעת לעת, ככל שיהיו.
דוד אזולאי: האם יש למישהו הערות בנושא זה?
שי בוזגלו: לא, יש הסכמה לגבי הסעיף עם רשות המים.
לאה ורון: אני מבינה שאתה נציג רשות המים.
דוד אזולאי: האם יש נציגות לתאגידי המים, או שאתם מייצגים אותם?
שי בוזגלו: לא, אנחנו מייצגים את רשות המים.
שי בוזגלו: זה לא כל-כך קשור לתאגידי המים.
שי בוזגלו: זה נוהל שבין המשרד להגנת הסביבה לבין רשות המים לגבי טיפול בזיהום.
שי בוזגלו: הוא לא קשור לתאגיד המים.
לאה ורון: מאחר וחבר הכנסת אזולאי לא ליווה את כל התקנת התקנות, אולי תסבירו בכמה מילים מה הן התקנות, למה הן מיועדות, ומה היתה המחלוקת.
נטע דרורי: אוקיי, בסדר גמור.
נטע דרורי: זה בעצם תיקון לתקנות המים, מניעת זיהום מים מקווי דלק.
נטע דרורי: התקנות האלה מסדירות את ההפעלה של קווי דלק, קווי צנרת גדולים שזורם בהם דלק, והדלק, לצערנו, דולף או שיש איזושהי פריצה בקו – כל מיני תקלות כאלה.
נטע דרורי: במקרים כאלה הדלק מגיע לקרקע וגורם לזיהום, וגם לבעיות נוספות.
נטע דרורי: בסיס התקנות האלה מסדיר בכלל מה מפעיל צריך לעשות, איך הוא צריך לעשות תחזוקה, בדיקות, וכל מיני דברים שצריך לעשות באופן שוטף.
נטע דרורי: ובאופן ספציפי, הנושא של מה קורה כאשר יש דליפה של דלק ונגרם זיהום לקרקע – זאת אומרת, ממש דלק שהוא חומר שהוא מאוד מאוד מזהם מגיע לקרקע – לא טופל בנוסח המקורי של התקנות.
נטע דרורי: בעניין הזה צריך לציין אולי שהוגשה עתירה לבג"ץ על כך שהתקנה המקורית שכן היתה כוונה להתקין אותה, לא נכללה בנוסח התקנות שבסופו של דבר נכנס לתוקף, ומכאן התיקון.
נטע דרורי: התיקון, כאמור, אומר שעצם העובדה שמפעיל קו דלק יודע שיש דליפה של דלק מהקו שלו, או שיש איזושהי פריצה וכמות גדולה נשפכת, זה לא אומר שהוא יושב בחיבוק ידיים או אומר: הנה, יש בעיה.
נטע דרורי: אבל, אני לא צריך לעשות כלום, אלא ממש צריך לטפל בבעיה.
נטע דרורי: צריך לאסוף את הדלק, וצריך לטפל בקרקע כדי שהדלק לא ימשיך ויתפשט, והזיהום לא יתרחב ויחמיר.
דוד אזולאי: התאכזבתי קצת מההסבר שלך, מפני שציפיתי שמשהו שקשור לתאגידי המים - יש לי חשבון ארוך איתם.
נטע דרורי: זה תקנות אחרות שגם עליהן היו לנו - - -
דוד אזולאי: נגיע פעם גם לשם.
נטע דרורי: אבל, אני מקווה שזה כבר מאחורינו.
איתי עצמון: אני מבקש להתייחס בכמה משפטים קצרים לנוסח שמוצע כאן.
איתי עצמון: אני אזכיר, כפי שציינה עו"ד דרורי, שהמחלוקת נוצרה עקב הוספת תקנת משנה (ג) לתקנה 10א, שקובעת למעשה ששיטות הטיפול וביצוע דיגום בקרקע מותנים באישור מראש של הממונה שהוא ממונה מטעם המשרד להגנת הסביבה.
איתי עצמון: התוספת הזאת נבעה בשל הרצון של הוועדה בזמן שהיא קיימה את הדיון בפברואר, להבהיר את המצב המשפטי, ומי אחראי לפי התקנות לתת הוראות לאותו מפעיל כיצד לנהוג, מכיוון שבנוסח המקורי שהונח על שולחן הוועדה זה לא היה ברור.
איתי עצמון: לאחר שהתקנות האלו נדונו בוועדה נוצרה איזושהי מחלוקת בין המשרד להגנת הסביבה - זאת אומרת, המחלוקת היתה עוד קודמת, אבל היא התחדדה מכיוון שהתקנה הזאת נוספה – לבין רשות המים.
איתי עצמון: מכיוון שלפי סימן א(1) לחוק המים שעניינו מניעת זיהום מים ניתנו סמכויות להתקין תקנות בנושא לשר להגנת הסביבה לפי סעיף 20ד רבא.
איתי עצמון: לעומת זאת, סמכויות האכיפה, לרבות על-ידי צווים, ניתנו למנהל רשות המים.
איתי עצמון: עקב כך היתה עלולה להיווצר בעיה מבחינת חלוקת הסמכויות.
איתי עצמון: התקנה שמוצעת כאן כרגע קובעת הוראה שאינה שגורה בדרך כלל בדברי חקיקה, הוראה שמפנה לנוהל שיתוף פעולה שמוסכם בין שתי רשויות ממשלתיות.
איתי עצמון: מטרתה היא באמת לפתור את אותה התנגשות שיכולה להיות בין סמכויות מחד, של הממונה מטעם המשרד להגנת הסביבה, לבין רשות המים.
איתי עצמון: אני חושב שהפשרה הזאת בנסיבות האלה, וכנוסחו של חוק המים כיום, היא באמת נותנת את המענה.
איתי עצמון: מחד, לבהירות כיוון שהיא מותירה על כנה את תקנת משנה (ג) שלמעשה קובעת שנדרש אישור מראש של הממונה.
איתי עצמון: כלומר, יש כתובת למפעיל שהוא הממונה מטעם המשרד להגנת הסביבה.
איתי עצמון: אבל, מנחה את הממונה בעת הפעלת סמכויותיו כך שעליו לפעול למעשה לפי נוהל שיתוף פעולה שמוסכם הן על רשות המים והן על המשרד להגנת הסביבה.
איתי עצמון: אני חושב שמבחינה זו הפשרה הזאת נותנת מענה.
דוד אזולאי: מי זה הממונה?
איתי עצמון: הממונה הוא אדם שמונה על-ידי השר להגנת הסביבה לעניין שמוסדר כאן בתקנות.
דוד אזולאי: האם הוא מקובל גם על נציבות שירות המים?
לאה ורון: גם השר לאיכות הסביבה וגם הנציבות.
נטע דרורי: הממונה הוא בעל תפקיד במשרד.
נטע דרורי: אפשר למנות יותר מממונה אחד, אפשר להחליף את בעלי התפקידים לפי העניין.
דוד אזולאי: נטע, בואי תקראי את התקנה ונצביע עליה.
נטע דרורי: הנוסח הוא: "(ד) הממונה יפעיל את סמכויותיו לפי תקנה זו בהתאם לנוהל לשיתוף פעולה המוסכם על רשות המים והמשרד להגנת הסביבה, ובכלל זה שינויים מוסכמים שישולבו בו מעת לעת".
דוד אזולאי: אין הערות, צריך להצביע.
איתי עצמון: רק משפט אחד ששכחתי לציין.
איתי עצמון: אני חושב שראוי שהממשלה תפעל לתקן את החקיקה, את חוק המים, או בחוק נפרד, שבאמת יבהיר בצורה חד-משמעית בחקיקה ראשית מהי חלוקת הסמכויות, מכיוון שבעצם הבעיה נותרת בעינה מבחינת חלוקת הסמכויות.
איתי עצמון: אנחנו מבהירים את זה לעניין התקנה הזו.
איתי עצמון: אגב, האם יש התקדמות מבחינת הליכי החקיקה בנושא?
נטע דרורי: הכוונה הנוכחית היא להסדיר את הנושא גם בחוק למניעת זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות, מצד אחד.
נטע דרורי: זו הצעת חוק של המשרד שעברה קריאה ראשונה והיא נמצאת לקריאת דיונים בוועדת הפנים.
נטע דרורי: אנחנו בסדרה של שיחות ודיונים עם הלשכה המשפטית של הוועדה.
נטע דרורי: הסיכום ברמת הממשלה הוא שיועבר גם תיקון מראה לחוק המים שגם הוא יבהיר את חלוקת הסמכויות במתכונת שהיא די דומה לנוהל.
דוד אזולאי: האם אפשר לגשת להצבעה.
דוד אזולאי: מי גברתי?
יעל שטופלמן: שמי יעל מאדם טבע ודין.
יעל שטופלמן: רציתי להבהיר משהו, לשאול את היועץ המשפטי.
יעל שטופלמן: לפני כן, אני מבקשת להגיד שאנחנו כן מקבלים וכן תומכים מאוד בנוסח המחודש.
יעל שטופלמן: אנחנו חושבים שהוא כן מהווה איזון נכון בין הגורמים, בין המשרד להגנת הסביבה ובין רשות המים.
יעל שטופלמן: אנחנו בוודאי שלא מעוניינים לעכב עוד את אישור התקנות.
יעל שטופלמן: אנחנו קצת חוששים.
יעל שטופלמן: בגלל שהתקנה מפנה לנוהל חיצוני, נוהל שיתוף הפעולה, רצינו לברר מה קורה אם באיזשהו אופן תיאורטי הנוהל פוקע או מבוטל.
יעל שטופלמן: מי יפקח על הטיפול שמתקיים בידי היזם?
איתי עצמון: אני חושב שהשאלה ראוי שתופנה לנציגי הממשלה.
איתי עצמון: אני רק אגיד שברור לפי נוסח התקנה שיהיה נוהל שיתוף פעולה מוסכם.
איתי עצמון: אני גם מבין שיש נוהל.
שי בוזגלו: יש נוהל חתום.
דוד אזולאי: עצם העובדה שמינו את הממונה על דעת שני הצדדים זה אומר שיש שיתוף פעולה בנושא הזה.
יעל שטופלמן: ואם קורה והנוהל פוקע או בטל כמו שקרה בעבר?
לאה ורון: ככל הנראה יקרה מה שקרה מאז פברואר שחלף המועד שוועדת הכלכלה אישרה את התקנות.
לאה ורון: זה מה שיקרה.
יעל שטופלמן: אוקיי, בסדר גמור.
דוד אזולאי: כן, בבקשה.
יהודה גסנר: שמי יהודה גסנר, ואני מהנדס מינהל הדלק במשרד התשתיות הלאומיות.
יהודה גסנר: בהקשר לשאלה, השחקנים במשק הזה הם תחת רגולציה, הם תחת בקרה שלנו, כך שגם ההתערבות של הממונה.
יהודה גסנר: היו על זה אין ספור דיונים.
יהודה גסנר: יש פה הרבה דברים שהם לחומרה, לטעמנו.
יהודה גסנר: אבל, זה לא שהמשק הוא פרוץ.
יהודה גסנר: גם חברת תש"ן-קמ"ד, וגם קצ"א, וכל המפעילים האחרים, כולם תחת רגולציה, כולם תחת מערכות לבקרת דליפות, כך שאני חושב שהנושא הזה מוסדר.
דוד אזולאי: אוקיי.
דוד אזולאי: אם כך, אנחנו ניגשים להצבעה.
דוד אזולאי: בעד אישור התקנה – פה אחד
דוד אזולאי: היות ואין מתנגדים, ואין נמנעים, התקנה עברה פה אחד.
חמד עמאר: בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה – הצעת חוק הקצאת חוק קרקעות לנכים בנגב (תיקוני חקיקה), התש"ע-2010 של חבר הכנסת משה מוץ מטלון.
חמד עמאר: ההצעה אושרה בדיון מוקדם בטרומית במליאה בכנסת ב-14 ליולי 2010.
חמד עמאר: נבקש מחבר הכנסת משה מוץ להציג את ההצעה.
משה (מוץ) מטלון: בוקר טוב אדוני היושב ראש, גם לכם, הגשתי את הצעת החוק הזאת בעקבות פנייה של ארגוני הנכים לגבי זכאות לדירה.
משה (מוץ) מטלון: אגב, כאן כתוב, ואני חייב לציין את זה גם לפרוטוקול – "קרקעות לנכים בנגב", יש פה טעות קולמוס, אנחנו התכוונו בפריפריה וגם בגליל, אבל זה מופיע פה כמו שזה בנגב.
משה (מוץ) מטלון: אני לא ביקשתי לשנות כדי לחכות, ולא היו מוכנים להכניס את השינוי הזה כי אמרו לי שאני צריך להגיש את זה מחדש.
אתי בנדלר: זה בלתי אפשרי.
משה (מוץ) מטלון: בסדר, אני מקבל גם את העניין הזה.
משה (מוץ) מטלון: לא רציתי לעכב יותר ממה שהתעכב, אחר כך קבעו דיון.
משה (מוץ) מטלון: אני ביקשתי לדחות את הדיון הזה מסיבות של עיסוק בוועדה אחרת, אחר כך נפצעתי וקצת לא יכולתי.
משה (מוץ) מטלון: בכל אופן במדינת ישראל חיים נכים רבים שזכאים לסיוע מהמדינה לצורך רכישת דירה, סיוע כספי.
משה (מוץ) מטלון: המדינה אכן מסייעת להם ברכישת דירת מגורים על ידי מתן מענק בשיעור 50% ממחיר הדירה ומתן הלוואה בתנאים נוחים לצורך מימון 50% הנותרים, זה אומר בעצם כמעט 100% סיוע לרכישת הדירה.
משה (מוץ) מטלון: מטרת הצעת החוק היא לאפשר לאותם נכים להתגורר באזור הנגב בקרקע שיקצה לכך מינהל מקרקעי ישראל ללא תשלום, כתוצאה מבחירתו של הנכה לקבל קרקע כאמור במקום מענק.
משה (מוץ) מטלון: אני אומר במקום מענק לרכישת דירה, למדינה מצד אחד יווצר חיסכון בהוצאות על כספי המענקים, והתוצאה הרצויה הנוספת היא התיישבות נכים בשטחים אותם המדינה חפצה ליישב, לייעד את הנגב, אני מוסיף פה, אמנם זה לא בחקיקה גם את הגליל, בכל אופן את אותם אזורים.
אתי בנדלר: אני רק להעיר שאין עניין של נושא חדש לגבי ההכנה לקריאה ראשונה, לפיכך, אם תיערך עוד ישיבה, ואם אדוני מודיע כבר עכשיו על כך שהוא מעוניין להרחיב את זה גם לגליל, אני חושבת שלא תהיה מניעה לעשות את זה.
משה (מוץ) מטלון: אני מודה לך מאוד, לכן בדבריי אני מציין תמיד שאני מדבר גם על הגליל, בהנחה שנוכל באמת להרחיב.
אתי בנדלר: הנגב והגליל, כמובן יהיה צורך אולי להזמין גורמים נוספים לישיבה נוספת לצורך העניין.
משה (מוץ) מטלון: אני הבינותי ביומיים האחרונים, אני לא יודע למה ומדוע רק ביומיים האחרונים שהוגש ערר על החקיקה הזו שעברה בקריאה טרומית, ואנחנו גם בקריאה טרומית אמרנו שנעשה את זה בתיאום עם משרד השיכון וכך הלאה.
משה (מוץ) מטלון: בכל אופן, אני רואה חשיבות רבה לסייע לאותה קבוצת נכים שגם כך לא שפר עליהם גורלם.
משה (מוץ) מטלון: מבקשים לשפר את איכות חייהם, מוכנים לוותר על אותו מענק כספי ממדינת ישראל על מנת לקבל הקצאת קרקע ולחיות באיזושהי רווחה.
משה (מוץ) מטלון: אני לא רואה את התורים הגדולים של הנכים שיעמדו, אבל אני בהחלט חושב שמדינה כמו מדינת ישראל שמדברת על שילוב של אוכלוסיה של הנכים בתוך החברה הרגילה שילובם והנסיון להעניק להם גם את האפשרות לחיות ככל האנשים.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שמדינת ישראל יכולה לקחת על עצמה כמו שהיא פתרה איקס אחוזים או עשרה אחוזים, תקנו אותי, מפטורים למכרזים על קרקעות לנכי צה"ל ונכים בכלל, אני לא רואה שום מניעה לא לקדם את הצעת החקיקה הזאת.
משה (מוץ) מטלון: מאחר שיש פה איזושהי הצעה של האוצר, אנחנו נשמור גם את ההנמקות.
משה (מוץ) מטלון: אני מתכוון בכל מצב לקדם את החקיקה, אפילו אם לא נצביע, אבל נקדם את החקיקה.
משה (מוץ) מטלון: אני אנסה להגיע בהבנות עם המערערים, בהתאם לכך נעשה החלטה.
משה (מוץ) מטלון: אני רוצה לומר שהכנסת היא הסוברנית לקבל החלטות ולהגיע להצבעות על החקיקה שלה.
משה (מוץ) מטלון: אבל מאחר ואני גם חבר קואליציה ואני לא שובר כלים סתם, ואני רוצה מאוד לשמוע את ההתנגדויות, יכול להיות שיש בהן גם שכל, יכול להיות שאפשר להגיע להבנות אחרות, אני פותח ברשותך היושב ראש, את הדיון כדיון, נשמע גם את ההתנגדויות.
חמד עמאר: מי הגיש את הערר?
משה (מוץ) מטלון: הבינותי היום שהאוצר הגיש.
יאיר פינס: אני חושב שהערר מונח לפניכם והוא מדבר בעד עצמו.
יאיר פינס: אני יכול בכמה מלים להסביר.
אתי בנדלר: לא קיבלנו העתק מהערר.