GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת קאופמן: מעבר לזה, אם אתם רוצים לשאול שאלות, העיסקה מאושרת על ידי דירקטוריון קק"ל, השינוי של העיסקה מאושר על ידי מנהל הנכסים של קק"ל, כי הדירקטוריון אני מבינה נאמר לנו שהוא לא מתכנס, אבל מאחר והשטח שקק"ל מקבלת הוא גדול יותר לעומת האישור הקודם, אני לא רואה עם זה שום בעיה.
עינת קאופמן: כעת אנחנו זקוקים לאישורכם.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, הערות.
כרמל שאמה-הכהן: היועצת המשפטית, בבקשה הערות.
אתי בנדלר: אין לי הערות, אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, חברי הכנסת, אורחות ואורחים.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – סיכום שנתי בעסקה מתמשכת), התשע"א-2011, הכנה לקריאה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: זו הצעת חוק של חברי הכנסת אורי מקלב, משה גפני, יריב לוין וכרמל שאמה-הכהן.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק הזו, ידידי, שאתם יזמתם אותה – אני הצטרפתי אליכם - היא הצעת חוק מעולה מבחינה צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: היא פשוטה, כמעט ללא שום הוצאה שנכפית על העוסקים.
כרמל שאמה-הכהן: היא תגרום למצב שבו הצרכן יידע בסוף שנה למי הוא שילם וכמה הוא שילם, בלי לשמור לאבד את אותן חשבוניות וקבלות, ואנחנו יודעים שזו המחלה של רבים מאתנו.
כרמל שאמה-הכהן: נעשה סדר ונכפה סדר בצורה שתגרום ליעילות, כי ברגע שאדם יידע אילו תשלומים שילם במשך השנה ויוכל גם לשמור ולתעד כשלים של גבייה או אי-בהירות לגבי סכום כזה או אחר, הוא גם יהיה יותר מודע להוצאות שלו, יידע לתכנן יותר טוב את השנה הבאה, לשקול את השיקולים שלו וגם לתמחר רים אחרים בצורה נכונה יותר.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, גם הסדר וגם התחרות ייהנו מההצעה הזו ובמקרים מסוימים גם הצדק.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, רשות הדיבור של מי מכם שרוצה לר ראשון.
אורי מקלב: אנחנו שותפים, יחד עם חבר הכנסת לוין וחבר הכנסת גפני, בשרשרת חוקים של הגנת הצרכן.
אורי מקלב: זו עוד חוליה בשרשרת הזו, ויש לנו בקנה עוד כמה חוקים שבמהותם באים להגן על הצרכן, להקל על הצרכן, לתת לו ביטחון, בהירות בחשבון, יעילות.
אורי מקלב: במקרה הזה, כפי שאמרת, אולי זה גם מוסיף לשלום בית – בכל פעם בערב פסח: מה כל המגירות עם כל הניירת?
אורי מקלב: נתחיל לצמצם.
אורי מקלב: כל האוסף שלנו יוקטן בצורה מהותית מאוד.
אורי מקלב: כפי שאמרת, אדוני היושב ראש, הצרכן יראה לפניו את כל החיובים שלו, יוכל לדעת איפה הוא משכיל לרדת, האם הוא משכיל לחסוך, איך הוא מתנהל במשך כל השנה.
אורי מקלב: חשוב לציין שבמידה שיש חוב, שהיה בעבר – ראשית, הוא צריך להיות מצוין בחשבון; במידה שאין חוב – זה מסמך מחייב.
אורי מקלב: דהיינו, אם החברה לא שלחה ולא מראה שיש חוב, זה גם לא יחייב אותו יותר ולא יוכלו לבוא אליו אחרי שלוש שנים ולומר שיש חוב שלא שילם.
אורי מקלב: החשבון הוא חשבון מסכם אבל הוא גם חשבון מחייב – מה שמופיע בחשבון הזה מחייב אותו.
אורי מקלב: כפי שמתברר, הבקשה הזאת, לא חלמנו עליה בלילה.
אורי מקלב: היא הגיעה מתוך בקשה של צרכנים, שאמרו שהר הזה יכול מאוד להועיל להם.
אורי מקלב: אז אנחנו מאוד מודים לך, אדוני היושב, שלא רצית לעכב את זה ואמרת שנעשה חריגה מלוח הזמנים ונקיים את הישיבה בשעה מוקדמת כדי שנוכל להתקדם בחוק.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא באמת להשלים את החקיקה עד סוף השנה הזאת, כדי שבשנה הבאה זה כבר יחול בצורה מסודרת ואנשים לא יגידו שלא היו מוכנים לכך.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא שב-2012 כבר יהיה סיכום שנתי כזה.
אורי מקלב: היינו בקשר עם כמה חברות, כמה נציגים.
אורי מקלב: יש לנו הסכמות בחלק מהרים, אבל הם יציגו את זה ונראה מה הם מבקשים לגבי נוסח החוק.
כרמל שאמה-הכהן: מי מעוניין לר?
ירון לוינסון: שמי ירון לוינסון מרשות ההסתדרות לצרכנות.
ירון לוינסון: אני רוצה לברך את המציעים על הצעת החוק.
ירון לוינסון: זו הצעה פשוטה, ואיך לא חשבו על זה קודם?
ירון לוינסון: היא תעשה סדר, היא נוחה, היא ממש הצעה טובה בפשטותה, אם לא יסבכו אותה.
ירון לוינסון: כמו שאדוני אמר, כל העניין של הארכיונים ששומרים בבית ולמישהו חסר פתאום משהו – הוא יוכל לראות את זה.
ירון לוינסון: אני רוצה לשאול ר אחד, אם אפשר.
ירון לוינסון: אני מבין שבסוף יש סיכום של סך הכול, שבן-אדם יוכל להשוות עם שנים קודמות או שזה רק פירוט התשלום?
כרמל שאמה-הכהן: בסך הכול זו פעולה פשוטה.
ירון לוינסון: נכון, ואז זה יקל - - -
אורי מקלב: זו יכולה להיות תוספת טובה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נשמע לי טריוויאלי לגמרי.
ירון לוינסון: אוקיי, אז זה מה שאני מבקש בנוסף.
שוש רבינוביץ: הנוסח המוצע, אנחנו לגמרי תומכים.
שוש רבינוביץ: היינו מציעים - כמו שכבר קיים היום בחוק חריג לגבי תשלומים קבועים או אחידים - שלא צריך לתת את החשבון החודשי או פעם חשבון של פעם בשישה חודשים והסכומים האלה מוחרגים, אז גם פה היינו מציעים את ההחרגה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: את יכולה לחזור עוד פעם?
שוש רבינוביץ: בחוק יש כרגע סעיף 13ב(ב), שאומר שחובת דיווח חודשי או פעם בחצי שנה לא תחול על עסקה שהתשלום בה קבוע, אחיד או בלתי תלוי בהיקף הצריכה או השימוש, אלא אם כן ביקש הצרכן לקבל למענו את פירוט התשלומים כאמור באותו סעיף קטן.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, איפה שיש תשלום קבוע - - -
שוש רבינוביץ: כשזה 100 שקל בכל חודש, ממילא אני יודעת שזה 100 שקלים ואני לא צריכה את הסיכום בסוף השנה, אלא אם כן אני רוצה את זה ואז אני מבקשת את זה מן החברה.
שוש רבינוביץ: זה כבר נמצא בחוק, אני חושבת שזה הגיוני והרציונאל מתאים גם.
אתי בנדלר: אם תקראי את הרציונאל של המציעים, בהתאם לרי ההסבר, אני לא משוכנעת שזה מתאים לרציונאל של הסעיף הקודם.
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה ממש לא מתים כי לפעמים יש שירותים שאתה נרשם אליהם ומפסיק לצרוך אותם.
כרמל שאמה-הכהן: נניח, כמו חיבור לאינטרנט – עדיין גובים ממך בכרטיס אשראי או מחשבון הבנק, ושכחת.
כרמל שאמה-הכהן: קרה לרבים וטובים, כולל מי שמר אתך כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה מקבל ר כזה, זה מעיר אותך.
כרמל שאמה-הכהן: זה יכול להעיר אחרי חודשיים, בממוצע אחרי חצי שנה, אבל זה משהו שמעיר אותך אפילו שהתשלום הוא קבוע.
כרמל שאמה-הכהן: זה דווקא שירות מאוד טוב במקרה הזה.
לאה ורון: זו הוכחה לצרכן בהתנהלות מול החברה.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, זה סוג של איזון מסוים כי לדעתי בכלל לא צריך להיות מצב כזה, שחברה לא מספקת שירות – והחברות האלה יודעות לזהות שיש אפס צריכה של אותו שירות - אחרי X זמן הן צריכות לנתק.
כרמל שאמה-הכהן: כשהן לא נותנות משהו הן מיד צריכות לנתק או ליצור קשר עם הלקוח.
כרמל שאמה-הכהן: אבל איזה סוג של חצי התקדמות לכיוון הזה.
אתי בנדלר: זאת ועוד, אם המטרה היא, כפי שמוצהר, שהצרכן יידע בתום כל שנה מה סך כל התשלומים מכל סוג ומין שהוא שילם במהלך השנה – אין לו תמונת מצב.
אתי בנדלר: יתרה מזו, לגבי החובה הקיימת היום בחוק - ההודעה החצי שנתית שאיננה חלה על תשלומים קבועים ובלתי משתנים – נאמר שם: אלא אם כן הצרכן ביקש.
אתי בנדלר: זאת אומרת, שהצרכן צריך לפנות ולבקש.
אתי בנדלר: דא עקא, שהצרכן אינו יודע שקיימת אופציה כזו.
אתי בנדלר: יתרה מזו, אני מניחה שלא מעט מהיושבים סביב השולחן התנסו בסוג כזה של בקשה, שפשוט התעלמו ממנה.
אתי בנדלר: אז אני חושבת שכל זה לא כל כך מתיישב עם המטרות של הצעת החוק כפי שבאות לידי ביטוי ברי ההסבר וכפי שכרגע נאמר, גם על-ידי חבר הכנסת מקלב וגם על-ידי יושב ראש הוועדה.
שוש רבינוביץ: אני מקבלת.
שוש רבינוביץ: אם זה הנוסח, אז גם את החובה הזאת אפשר להחיל על העסקים.
הילה דוידוביץ: דיברנו עם חבר הכנסת המציע, ואנחנו מבקשים עוד כמה תוספות לעומת הנוסח הקיים.
הילה דוידוביץ: ראשית, גם אנחנו חשבנו שצריך להחריג עסקאות שהתשלום בהן הוא קבוע.
הילה דוידוביץ: השתכנעתי ואני מוכנה לוותר, כל עוד זה נטל סביר, ואני לא רואה שמישהו מהעוסקים טוען הפוך.
הילה דוידוביץ: אז מבחינתנו זה בסדר.
הילה דוידוביץ: מה שרצינו שיופיע באותו פירוט זה היקף השירות שבגינו נגבה אותו תשלום, החודשי או הדו-חודשי, כדי לאפשר לצרכן לעקוב אחר הצריכה.
הילה דוידוביץ: נגיד: בחודש ינואר 100 קוב מים ו-100 שקלים; בחודש פברואר וכו'.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, שיהיה באמת מעקב אחר הצריכה, שיפורט היקף השירות.
הילה דוידוביץ: ר נוסף שאנחנו מבקשים הוא להקנות לשר התמ"ת סמכות להחריג סוגי עוסקים מהחובה הזאת.
הילה דוידוביץ: אם נראה שיש עוסקים קטנים או עוסקים בינוניים, שזה - - -
כרמל שאמה-הכהן: באישור ועדת הכלכלה, אין לנו שום בעיה.
יריב לוין: הסעיף הקודם, לטעמי הוא יסבך את העניין באופן משמעותי.
כרמל שאמה-הכהן: פירוט הכמויות?
יריב לוין: אני חושב שזו לא המטרה, המטרה היא לעקוב אחרי התשלומים ופחות אחרי הכמויות.
אורי מקלב: בעירייה זה אולי מים, אבל בסלולר יש חבילות שלמות.
אורי מקלב: אם יתחילו לפרט, לאן נגיע?
אורי מקלב: גם ככה אנחנו לא מבינים, וזה יכול אפילו קצת להרע את המצב.
כרמל שאמה-הכהן: כשיש יותר מדי רובריקות בדיווח הצרכן כבר לא קורא את זה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כמו הדיווחים שאנחנו מקבלים על ביטוחי המנהלים שלנו – אלף קוביות, אלף מספרים, אתה כבר פוחד לגשת ולקרוא, שלא תתבלבל.
אורי מקלב: וזה לא יהיה דף אחד, זה יהיה כמה דפים.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לראות את האיזון בין הרים.
אורי מקלב: זו חשיבה נכונה, אבל - - -
יריב לוין: זה נטל על החברות שבאיזשהו מקום הוא כבר הולך רחוק מדי.
יריב לוין: הרעיון הוא לתת ריכוז כדי שתדע מה שילמת, ואז כשמתעוררות שאלות אפשר לעשות את הבירורים, לבדוק את החשבונות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מספר חשבונית של כל חודש מופיע?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אם הוא רוצה להתקשר ולהתייחס?
יריב לוין: אפשר להכניס.
אורי מקלב: כיש את החודש, הוא יכול לבדוק.
אורי מקלב: למשל: חודש מאי 2011, מה היה.
אורי מקלב: אם הוא רואה איזו צריכה חריגה הוא מברר למה הייתה הצריכה הזאת.
אלי כהן: אני מתאגיד המים הגיחון.
אלי כהן: נאמר פה שצרכן יקבל בסופו של יום מה הוא שילם.
אלי כהן: צריך ליצור בידול בין מה הוא שילם לבין מה שהוא חויב, כי יכול להיות מצב שנוציא מה שהוא שילם וזה לא יסכום את כל מה שהוא צרך בשנה.
אלי כהן: כדאי שנר על מה הוא חויב.
אלי כהן: צרכן יכול לשלם ארבעה חשבונות דו-חודשיים, כדאי שנוציא לו על כל מה שהוא חויב ולא רק על מה שהוא שילם.
אורי מקלב: אבל אז תצטרך לציין לו שאת זה הוא עדיין חייב.
אורי מקלב: זה ייתן לו תוספת הוא ידע מה הוא חייב ולא שילם.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא לא שילם כלום הוא יקבל דיווח אפס.
יריב לוין: אבל זה כרגע לא כתוב פה.
יריב לוין: צריך לתקן, שיהיה כתוב שזה פירוט התשלומים ששילם הצרכן.
אתי בנדלר: פשוט להוסיף: פירוט החיובים והתשלומים.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, אדוני
ינון אנגל: שמי ינון אנגל מ"ידיעות אחרונות".
ינון אנגל: אני חושב שברים שלי אני מייצג את כל העיתונות הכתובה, למרות שלא הוסמכתי.
ינון אנגל: הצעת החוק הזאת, ככל שהיא טובה, היא מאוד גורפת.
ינון אנגל: היא מחייבת את כל העסקים במשק, ללא הבדל.
ינון אנגל: למרות מה שנאמר קודם, אני מבקש מהחברים לשקול.
ינון אנגל: יש פה עלויות - צריך לרכז, להפעיל תוכנות, לא לכולם יש את התוכנות - ואני לא צריך להסביר לחברים את המצב בעיתונות הכתובה.
ינון אנגל: החוק הזה חל על כל העיתונים - "יתד נאמן", "מקור ראשון", "ידיעות", "מעריב", "הארץ" ו"הצופה" - אני לא בטוח שכולם מסוגלים לעמוד במטלה הזאת.
ינון אנגל: אני רוצה להזכיר שבחוק שנחקק רק לפני שנתיים התקבלה החלטה שכל שישה חודשים צריך לדווח, ובכל אופן הייתה איזוהי החרגה לגבי עסקה שהתשלום בה הוא קבוע ולא תלוי שימוש.
ינון אנגל: דהיינו, להבדיל מחשבון סלולרי, מים, חשמל וכל מיני רים משתנים - צרכתי יותר שיחות טלפון או פחות, פתחתי יותר חשמל או סגרתי חשמל - במקום שיש תשלומים קבועים אנחנו עדיין מבקשים שחברי הוועדה הנכבדים ישקלו את הר הזה, כי זו מטלה מאוד משמעותית.
ינון אנגל: מה שהכנסת קיבלה לפני שנתיים, כל הבקשה שלנו שהעיקרון יישמר בחוק הזה.
ינון אנגל: תודה.
יריב לוין: אני לא יודע איך אנחנו נותנים לו פה מענה.
יריב לוין: הרי ברור לגמרי שכאשר אתה רוכש בעסקת תשלומים רגילה מוצר או מנוי לתיאטרון או ר מהסוג הזה, זה לא אמור להיות כאן.
אתי בנדלר: זה לא חל על עסקת תשלומים.
אתי בנדלר: עסקת תשלומים זו לא עסקה מתמשכת, היא עסקה חד-פעמית שהתשלומים שלה - - -
יריב לוין: זאת אומרת, זה לא נמצא כאן.
יריב לוין: אין לי כאן מול העיניים את ההגדרה של עסקה מתמשכת, לכן אני שואל.
יריב לוין: צריך להיות ברור לגמרי שזה לא חל במקרים האלה, כי אחרת זה באמת יהיה לא הגיוני וגם אנשים יוצפו בהודעות.
אתי בנדלר: ההגדרה מופיעה בסעיף 13ג(א) לחוק.
אתי בנדלר: "עסקה מתמשכת היא עסקה לרכישה של טובין או שירותים באופן מתמשך" וגומר.
אתי בנדלר: יש עוד הרחבה של ההגדרה, אבל כשהגדרנו בזמנו את המונח הזה ניסינו ליצור בידול בין עסקה שבה הרכישה נעשית באופן מתמשך לבין עסקה שמסתיימת, היא חד-פעמית – רכשתי מקרר - רק התשלום נעשה לשיעורין.
דורי צ'ייקו: אני דורי צ'יקו מחברת "סלקום".
דורי צ'ייקו: אני רוצה להתייחס להצעה של משרד המשפטים לגבי הצריכה, שחברי הכנסת גם התייחסו.
דורי צ'ייקו: חשבונות הטלפון, אם אני מתייחס ספציפית לגבי סלולר, מציגים תשלום וצריכה.
דורי צ'ייקו: אם מוסיפים כזה ר להצעת החוק, זה אומר שבסוף השנה יגיעו 12 חשבונות מלאים לצרכנים.
דורי צ'ייקו: צריך להבין שיש לנו עשרות שירותים.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, הנקודה ברורה.
ירון לוינסון: זה חל גם על הארנונה?
אתי בנדלר: לא, כי החוק עצמו חל על יחסים בין עוסק לבין צרכן, לא הפעילות של רשות שלטונית ב-capacity שלה כרשות שלטונית.
אתי בנדלר: יכול לחול על עירייה בשירותים שהיא נותנת, כמו חוגים.
ירון לוינסון: תאגידי המים, בגלל העצמאות שלהם, כן ישלחו?
כרמל שאמה-הכהן: בנקים וחברות ביטוח מחויבים על-פי הכללים?
אתי בנדלר: חוק הגנת הצרכן איננו חל לא על תאגידים בנקאיים, לא על כל הגופים המוסדיים ולא על חברות ביטוח.
מיטל נעים: כמובן שלטלוויזיה זה גם משהו מאוד קשה, להעמיד נתוני צריכה.
כרמל שאמה-הכהן: הכיוון של נתוני צריכה עוד לא קיים על השולחן, רק במחשבה.
אלקנה אפרתי: "הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – סיכום שנתי בעסקה מתמשכת), התשע"א–2011 תיקון סעיף 13ב 1.
אלקנה אפרתי: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א–1981, בסעיף 13ב, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), בעסקה מתמשכת ישלח העוסק למען הצרכן, בתום כל שנה קלנדרית, את פירוט התשלומים ששילם הצרכן במהלך אותה שנה.
אתי בנדלר: יש כאן שאלה למה הכוונה במונח "שנה קלנדרית".
אתי בנדלר: האם הכוונה היא לשנת כספים או לשנהף למשל, החל מתום החודש הראשון שבו חויב הצרכן בתשלום?
אתי בנדלר: אני לכשעצמי ממליצה שיהיה מדובר על שנת כספים.
יריב לוין: שנת כספים, לחלוטין.
אתי בנדלר: אז נכתוב: בתום כל שנת כספים.
אתי בנדלר: עוד אני מציעה שאולי חברי הכנסת יציעו מועד.
אתי בנדלר: מה זה ב"תום כל שנת כספים"?
אתי בנדלר: האם כוונה היא בתוך חודש ממועד שנת כספים, האם 45 ימים?
אתי בנדלר: אינני יודעת, מה שתמצאו לנכון.
אתי בנדלר: בתוך 45 ימים ממועד סיום שנת כספים.
כרמל שאמה-הכהן: כן, עד ה-15 בפברואר.
יריב לוין: אז זה צריך להיות לא במהלך אותה שנה אלא בשנה שקדמה.
יריב לוין: צריך להכניס כאן את עניין החיובים.
מיטל נעים: פה כתוב: "ישלח העוסק למען הצרכן".
מיטל נעים: אולי אפשר להוסיף בסעיף 13ב(א) אפשרות: בדרך ממוחשבת, לפי בחירת הצרכן.
מיטל נעים: היום אנחנו בעידן האינטרנט, הכול שולחים במיילים.
הילה דוידוביץ: באותן דרכים של הסעיף.
אתי בנדלר: אני חושבת שההצעה טובה משום שהבחירה היא הבחירה של הצרכן.
אתי בנדלר: אז יהיה: בדרך האמורה בסעיף קטן (א).
הילה דוידוביץ: צריך לוודא – אולי זה ברור מהנוסח – שכאשר מרים על פירוט התשלומים, הכוונה היא לפי תקופת החיוב.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, אם החיוב הוא חודשי – יציגו כל חודש; אם החיוב הוא דו-חודשי – אחת לחודשיים, כדי שיהיה ברור.
הילה דוידוביץ: בנוסח שהצענו כתבנו חודשי או דו-חודשי ואתי העירה שלמשל בחנייה, ב"פנגו", זה יומי.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, שיהיה ברור, אחרת זה מרוקן את המעקב אחר הצריכה.
הילה דוידוביץ: שיהיה ברור – התקופה שבה הוא חויב, ככה זה יוצג.
אתי בנדלר: פירוט כל התשלומים והתייחסות לתקופה שאליה מתייחס כל אחד מהחיובים.
אתי בנדלר: נראה לכם?
אורי מקלב: לגבי התחולה של החוק הייתה לי בקשה.
אתי בנדלר: התחילה, אני חושבת צריכה להיות ב-1 בינואר שלאחר מועד פרסום החוק, כי מרים על שנת כספים.
אתי בנדלר: השאלה על אילו תשלומים זה יחול.
אתי בנדלר: אני מניחה שהחוק הזה לא יתקבל בשלוש קריאות לפני 1 בינואר 2012.
כרמל שאמה-הכהן: לא יתקבל?
אתי בנדלר: בשלוש קריאות?
כרמל שאמה-הכהן: כן, אנחנו מבטיחים לך את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אם באנו ב-8:30 בבוקר זה רק בשביל שזה יהיה עד 1 בינואר.
כרמל שאמה-הכהן: את יכולה לבנות על זה.
אתי בנדלר: אם זה ייכנס לתוקפו ב-1 בינואר 2012, השאלה היא ממתי תחול חובת משלוח הדוח השנתי הזה.
אתי בנדלר: האם תחול לגבי תשלומים ששולמו בשנת 2011?
כרמל שאמה-הכהן: כן, רק ניתן להם השנה יותר grace, ניתן להם השנה מועד מאוחר יותר, באופן חד-פעמי.
אתי בנדלר: זאת אומרת, הוראת מעבר.
כרמל שאמה-הכהן: תוך שלושה חודשים.
אורי מקלב: יש בקשה לשישה חודשים.
אורי מקלב: יש כאלה שאמרו ששלושה חודשים לא יספיקו להם, אבל נעמוד אתם בקשר ונראה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, עד קריאה שניה ושלישית אפשר לשנות.
אורי מקלב: נבדוק את הנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה, על זה לא נריב.
כרמל שאמה-הכהן: ירצו עוד חודש – העיקר - - -
שוש רבינוביץ: זאת גם יכולה להיות בעיה בשביל כל החברות.
כרמל שאמה-הכהן: מי שיש לו בעיות עם הסוגיה הזאת, בהכנה לקריאה שניה ושלישית יביא אותן ויעלה בפנינו.
כרמל שאמה-הכהן: נדון בבקשות האלה, בהערה של העיתונות הכתובה וגם של הטלוויזיה.
יריב לוין: אני חושב שצריך לכלול ברי ההסבר את ההערה בנושא של תשלומים קבועים.
יריב לוין: שנדון בה לפני קריאה שניה ושלישית, שהיא תהיה בתוך רי ההסבר, כי אחרת לא נוכל.
אתי בנדלר: זה לא נושא חדש.
אתי בנדלר: אנחנו עושים את זה רק במקום שאנחנו חוששים - - -
יריב לוין: גם על הסיפור הזה אפשר להתגבר, אבל יהיה חבל על הזמן אם ניתקע בתהליך כזה מיותר.
אורי מקלב: ואז ועדת הכנסת תצטרך להתכנס.
אתי בנדלר: מטבע הרים, הרי ועדה יושבת לדון בהצעת חוק בהכנה לקריאה שניה ושלישית כדי לדון בכל השאלות העולות.
אתי בנדלר: נושא שלא מתייחס לנושא במסגרת פרסום הצעת החוק ברשומות, אז כדי שלא יטענו "נושא חדש" מתייחסים לזה ברי ההסבר.
אתי בנדלר: אחרת אין צורך בכך.
חנה טירי: אפשר לחזור על המועדים?
כרמל שאמה-הכהן: תוך 45 יום מתום סיום שנת כספים, כלומר ב-15 בפברואר.
כרמל שאמה-הכהן: בשנה הראשונה ניתן מועד של 90 ימים, כלומר זה עד ה-1 באפריל.
מירב שטרוסברג: אני מהמועצה לשידורי כבלים ולווין.
מירב שטרוסברג: מנויי "הוט" ו"יס", מנויי השידורים הרב-ערוציים, מקבלים חשבונית חודשית רק אם הם מבקשים באופן אקטיבי, המנוי צריך לבקש.
מירב שטרוסברג: אז אם אנחנו משאירים את זה כמו שהוא מקבל היום, יש סיכוי סביר שאנשים לא יקבלו חשבון שנתי.
מיטל נעים: זה בדרך ממוחשבת, אם הצרכן נתן לכך הסכמתו.
מירב שטרוסברג: אולי זה מה שכתוב בחוק.
מירב שטרוסברג: ברישיונות אדם מקבל חשבונית הביתה - - -
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אני רואה פה צורך בהצעת חוק דחופה.
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת - - - ?
אורי מקלב: כבר חשבנו על זה פעם.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, תכין את זה.
מירב שטרוסברג: הם מקבלים כל חודש באמצעות הטלוויזיה.
אתי בנדלר: אני רוצה לומר לך שלמיטב זכרוני, אחת הסיבות לחקיקת תיקון 13ב היתה בדיוק החיובים של חברת "הוט" שנעשו דרך הטלוויזיה.
לאה ורון: בעקבות פנייה של צרכן לוועדת הכלכלה.
אתי בנדלר: ואם אתם ממשיכים עם העניין הזה – פשוט לא שמתי לב לעניין - אם אתם לא שולחים את החשבוניות אחת לשישה חודשים לפי 13ב, להערכתי אתם לא מקיימים בדיוק את דרישות החוק.
יריב לוין: גם ב"יס" לא שולחים.
אתי בנדלר: אני מציעה שתבדקי את הנושא.
מירב שטרוסברג: אני רק מעירה את תשומת ליבכם.
אתי בנדלר: סליחה, אני מתנצלת.
אתי בנדלר: אם "הוט" לא מבצעת את זה היא פועלת, להבנתי - - -
אתי בנדלר: אני מציעה שאתם, כמועצה - - -
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה ברורה ותטופל.
ינון אנגל: אני לא בקי בהליכי החקיקה, אבל מאוד הייתי מבקש שהבקשה שלנו תירשם לקראת הדיון בקריאה שניה ושלישית.
יריב לוין: כן, היועצת המשפטית הבהירה - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף כפי שהוקרא, עם השינויים והתוספות שהוספנו, לרבות תוספת של סעיף שמאפשר לשר התמ"ת לפטור עוסקים מסוימים מהוראת החוק באישור ועדת הכלכלה?
אורי מקלב: אדוני היושב ראש, חידדנו את הנקודה שזה מסמך מחייב לגבי יתרת החוב של הלקוח.
אתי בנדלר: לא, זה לא חודד וטוב שאדוני מעלה את זה שוב.
אתי בנדלר: אני חושבת שהעוסקים לא מבינים את עומק השינוי שאתה מציע בנושא הזה.
אתי בנדלר: זה שינוי משמעותי ביותר.
אורי מקלב: כל מה שדיברנו עד עכשיו היה על היעילות, על השקיפות ועל הסדר, אבל יש בזה גם משהו מהותי מאוד.
אורי מקלב: זה המסמך המחייב, לא יכולים לבוא אחר ללקוח ולהגיד שיש לו עוד חוב שלא שלחו.
אורי מקלב: זה כמו החשבון – בן-אדם שלא קיבל חשבון אי-אפשר לבוא אליו ולומר לו - - -
כרמל שאמה-הכהן: אלה החובות של אותה שנה.
אורי מקלב: של אותה שנה, על זה אני מדבר.
כרמל שאמה-הכהן: יוסיפו הערה שזה לא כולל חובות של שנים קודמות.
אתי בנדלר: לא, לא, לא הערה.
אתי בנדלר: זו לא ההצעה של חבר הכנסת מקלב, אני מבקשת לשים לב.
אתי בנדלר: אם הבנתי נכון, מה שמציע חבר הכנסת מקלב הוא שלדוח המסכם הזה יהיה משקל מחייב מבחינה זו, שאם לא תופיע באותו דוח הערה או התייחסות לחוב של הצרכן העוסק לא יוכל לתבוע את החוב הזה יותר.
אתי בנדלר: זה מאוד מרחיק לכת.
יריב לוין: אני חושב שזה מאוד מאוד בעייתי, כי הרבה פעמים אתה לא יודע בשלב הזה, של 45 יום, מה יתרת החובות אחורה בחלק מהמקרים.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, בואו נחשוב על זה ונשאיר את זה לקריאה השניה והשלישית.
אתי בנדלר: אם כך, לזה אתייחס ברי ההסבר, כי זה ממש סוג של מחילת חובות אולי בשל טעות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף, כפי שהוקרא?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד הסעיף - פה אחד נגד – אין הסעיף נתקבל.
לאה ורון: נציגת האוצר, הגברת עדי חכמון, הודיעה שהצעת החוק אינה כרוכה בעלות לתקציב המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, ניפגש בהכנה לקריאה השניה והשלישית.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את הדיון של ועדת הכלכלה בנושא הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 15), (איסור גביית עמלת פירעון מוקדם בעת מימוש נכס), התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: זו הכנה לקריאה שניה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, הבמה שלך.
איתן כבל: אנחנו מגיעים לדיון מתוך כוונה לסכם את כל אשר כבר סוכם ביני לבין המערכות – הבנקים, בנק ישראל, משרד המשפטים.
איתן כבל: יש כאן הצעה מגובשת, וידוע לי שהייעוץ המשפטי של הוועדה היה בקשר עם כל הגורמים הרלוונטיים כדי להביא לכאן הצעה מוסכמת.
איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לומר שהיו שתי נקודות מחלוקת אחרי שהייתה הסכמה סביב העניין העקרוני, שהמהלך הזה הוא מהלך ראוי גם אם הוא עושה כאבי בטן לבנקים.
איתן כבל: השורה התחתונה היא שמתקבלת ההסכמה, ונשאר לנו רק לקבוע פרמטר של מחיר הדירה, שלגביו אפשר יהיה לוותר על עמלת הפירעון המוקדם.
איתן כבל: ראיתי מה ששלחתם לנו.
איתן כבל: למרות שהסיכום הוא שזה ייכנס למסגרת התקנות – אנחנו מזכירים את בגין בימים האחרונים הרבה - - -
כרמל שאמה-הכהן: כך ראוי.
איתן כבל: אם אנחנו כבר מתגעגעים לתקופתו, זה מראה לך כמה רע.
איתן כבל: תחשוב על זה אחר כך.
איתן כבל: אני מנסה לומר שבגין אמר שגם המובן מאליו, מוטב שייאמר.
איתן כבל: אני רוצה לעסוק בשאלה איך ייקבע המחיר.
איתן כבל: סיכמנו שהבנק לא יגבה את עמלת הפירעון המוקדם.
איתן כבל: מדובר על כך שזו דירה ראשונה ואין דירות נוספות – כל הכללים שכבר סוכמו ונקבעו.
איתן כבל: הסתכלתי פנימה וראיתי שנקבעו פרמטרים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ואני זוכר את ההתלבטות שהייתה לנו בתוך הוועדה.
איתן כבל: הייתה גם אופציה נוספת, שנקבע איזה מחיר פיקס.
איתן כבל: כשאני רואה את הנוסח הזה, שהוא לא נוסח סופי – בתימנית אומרים "חקאיה טווילה".
איתן כבל: זאת אומרת, אני כבר רואה את המכתבים: ביום זה וזה היה כך או זה לא היה כך; ועל פי איזה פרמטר קבעת; אם היית מסתכל יום אחד לפני המחיר היה כך, למה עשית לי את זה דווקא בחודש הבא?
איתן כבל: אמרתי גם אז, אני חושב שהסכום של 2 מיליון שקלים הוא סכום – מוסכם עליכם?
אלקנה אפרתי: כמובן שזה בצמוד למדד.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת כבל, הבעיה שאני רואה עם הצעת החוק זה סעיף (ב)(2): "התמורה עולה על מלוא חוב ההלוואה".
כרמל שאמה-הכהן: כמה אחוזים מהמקרים נכללים בסעיף הזה?
אלקנה אפרתי: אדוני, אנחנו קצת מקדימים את המאוחר.
אלקנה אפרתי: נבקש למחוק את (ב)(2) משום שהוא נכלל ב-(ב)(3).
אלקנה אפרתי: (ב)(3) מכסה את המקרה הזה.
כרמל שאמה-הכהן: (ב)(3): "התמורה עולה על מלוא חוב ההלוואה ואינה עולה על כפליים ממחיר דירה ממוצעת - - -"
איתן כבל: רציתי רק לגעת בנקודה שנשארה איכשהו פתוחה.
איתן כבל: כל השאלות שאתה מעלה, תיכף תינתן להם התייחסות.
אלקנה אפרתי: "הוספת סעיף 9א1 1.
אלקנה אפרתי: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א–1981‏ (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 9א יבוא: "פירעון מוקדם 9א1.
אלקנה אפרתי: (א) על אף האמור בכל דין או הסכם, בעת ביצוע משכנתה על דירה יחידה, המשמשת למגורים של יחיד, או בעת מימוש משכון על זכויות לגבי דירת מגורים כאמור, לא יגבה תאגיד בנקאי עמלת פירעון מוקדם אם המשכנתה או המשכון האמורים נרשמו להבטחת הלוואה לדיור.
אלקנה אפרתי: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), תאגיד בנקאי רשאי לגבות עמלת פירעון מוקדם אם מתקיים בתמורה שהתקבלה מדירת המגורים אחד מאלה: (1) התמורה עולה על כפליים ממחיר דירה ממוצעת;" על (2), כאמור, אני מדלג.
אלקנה אפרתי: "(2) התמורה עולה על מלוא חוב ההלוואה ואינה עולה על כפליים ממחיר דירה ממוצעת, ובלבד שסכום עמלת הפירעון המוקדם לא יעלה על ההפרש שבין התמורה למלוא חוב ההלוואה.
כרמל שאמה-הכהן: תעצור פה, כי זה סעיף מאוד בעייתי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף (ב)(3), לדעתי, מתוך אינטואיציה, מרוקן כמעט את ההצעה הזו מתוכן.
כרמל שאמה-הכהן: הוא מוציא החוצה את הרוב הכמעט מוחלט של המקרים.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו יכול לתת את הנתון מה אחוז המקרים במימוש דירות שהתמורה נופלת מהחוב?
כרמל שאמה-הכהן: אחרת, אנחנו עושים פה איזה סוג של עלה תאנה.
איתן כבל: לא, לא, זאת לא הכוונה בוודאי.
איתן כבל: דרך אגב, זה ייתן להם אינסנטיב להתחיל למכור את הדירות במחיר האמיתי שלהן ולא להיפטר מהדירות.
איתן כבל: אם, למשל, החוב הוא 1.8 מיליון שקלים והוא מכר את הדירה ביותר, אז קודם כול הוא יכול לכסות את החוב.
איתן כבל: כל עוד זה לא עובר את הסכום – דהיינו אני לא רוצה מצב שבו החייב עושה קופה והולך עכשיו - - -
כרמל שאמה-הכהן: איזה קופה?
איתן כבל: אני אומר שהוא קודם כול יחזיר את החוב שלו, כולל עמלת הפירעון המוקדם.
איתן כבל: אם לא ניתנה התמורה - - -
כרמל שאמה-הכהן: אז עד עכשיו הבנתי את החוק אחרת.
איתן כבל: בכל מקרה, הוא לא צריך לשלם.
איתן כבל: ברגע שהבנק משתלט לו על הדירה הוא לא אמור לשלם עמלת פירעון מוקדם.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לפי החוק ייצא שהוא כן ישלם.
איתן כבל: ברוב המקרים ההיפך הוא הנכון.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שברוב המקרים הכסף לא מספיק לכסות את ההלוואה?
איתן כבל: בוודאי, כן.
כרמל שאמה-הכהן: בוא נשמע את זה.
איתן כבל: הרי החוק שלי בא מזה.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה כך, אז אני טועה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל בוא נשמע את הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: בכמה אחוזים מהמקרים של מימוש נכס יתרת ההלוואה נמוכה מהתמורה שמתקבלת ממימוש הנכס?
כרמל שאמה-הכהן: סדר גודל, זה לא צריך להיות אחוז מדויק.
כרמל שאמה-הכהן: זה רבע, חצי, שלושה רבעים?
יעקב רויטר: 30%.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בשליש מהמקרים יתרת הלוואה גדולה משווי הנכס.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא זניח.
יעקב רויטר: זה היה נכון כשמחירי הדירות היו יותר נמוכים.
יעקב רויטר: היום המצב הוא קצת שונה, כי המחירים עלו.
יעקב רויטר: אתה לא יכול לדעת מה יהיה בעתיד.
יעקב רויטר: כל תקופה והמחירים שלה.
איתן כבל: איך נחשפתי לזה?
איתן כבל: הרי גם עבדתי מול משרד הבינוי והשיכון בעניין הזה.
איתן כבל: נקודת המוצא שלי הייתה שברוב המקרים שאדם נקלע למצוקה והבנק, מסיבות כאלה או אחרות, החליט להפעיל את ההשתלטות על הנכס אז הנכס נלקח ואחר כך עוד ביקשו מבעל הנכס עמלת פירעון מוקדם.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אגיד לך באיזו נקודה אתה לא מטפל במצב הזה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מצב שבו נוצרים פערי ריביות ומשפחה נכנסת לבעיה.
כרמל שאמה-הכהן: עדיין היא בשלב שהבנק יכול, בשיקול דעת, לתת לה אורך נשימה – הסדר כזה או אחר, פרישה כזו או אחרת, הלוואת גישור, כל מיני המצאות - או יכול לממש את ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, מונה כונס נכסים והולכים עד הסוף, לא מעוניינים לשמוע.