GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד אולפינר: הנושא, אגב, של כמות היחידות בפינוי בינוי הוא נושא שנדון לפני תקופה אצל המנהל הכללי במשרד ראש הממשלה, בפורום מאוד מאוד רחב של כל המשרדים הממשלתיים שישבו באותו דיון, אני רק רוצה להזכיר לכל הנוכחים שבעבר כמות היחידות היתה 50 והופחתה ל-24 אחרי עבודה שעשה משרד השיכון בזמנו, כאשר כמובן היום מבקשים שוב ושוב להוריד את כמות היחידות בפינוי בינוי.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסכנה?
כרמל שאמה-הכהן: שיחדרו עסקאות קומבינציה?
ורד אולפינר: עסקאות קומבינציה.
ורד אולפינר: וכאן אני כן רוצה להתחבר לתמ"א 38 ולתמ"א 38/2.
ורד אולפינר: בנוגע לתמ"א 38/1, שהנושא גם עלה---
כרמל שאמה-הכהן: אבל פינוי בינוי זה במהות הסכם קומבינציה.
ורד אולפינר: נכון, אבל מרובה דיירים.
ורד אולפינר: הוא עסקת קומבינציה מרובת דיירים ולכן בא המחוקק ואמר, בגלל שאנחנו ערים לקשיים להשיג הרבה הסכמות וזה לא רק מקבוצה של חמישה, שישה, או עשרה יורשים, שזה אנחנו מכירים, אלה עסקאות שקיימות הרבה מאוד בשטח, ניתן פה פוש נוסף, ניתן עוד הקלות, וזה בעצם הפרק הספציפי של פינוי בינוי.
כרמל שאמה-הכהן: רגע, ואם זה יורד ל-12?
כרמל שאמה-הכהן: בוא נעשה מבחן איפה נופלת הבעיה?
כרמל שאמה-הכהן: 12 עם בעלויות שונות?
ורד אולפינר: אתה מכניס לכאן עסקאות קומבינציה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה ההבדל.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש בניין עם 24 יחידות דיור ובניין עם 12 יחידות דיור ובוא ניקח את המצב האופטימלי שאין בעלות זהה אפילו בשתי דירות מסוימות, מה ההבדל?
ורד אולפינר: ההבדל הוא שבעצם בא המחוקק ואמר, אני צריך לתת פה איזה שהוא יתרון מיסויי נוסף כשקיים קושי להשיג הסכמות ואז באו ואמרו, אוקי, מתי קיים קושי להשיג הסכמות?
ורד אולפינר: כשיש ריבוי---
כרמל שאמה-הכהן: אז זה כבר לא החשש מהקומבינציה.
ורד אולפינר: רגע, אני אמשיך.
ורד אולפינר: כאשר יש ריבוי של דיירים.
ורד אולפינר: אנחנו מכירים עסקאות קומבינציה שיש לנו 12 בעלים, 10 בעלים, יש לנו קבוצות של יורשים שהם למעלה מ-10 דיירים שמחזיקים בבניין שהיה פעם בניין בבעלות של משפחה אחת, אותם בניינים שהוחזקו גם כחברות גוש/חלקה בתל אביב, וכל העסקאות הללו יהפכו להיות עסקאות פינוי בינוי.
ורד אולפינר: בניין אחד.
ורד אולפינר: הרעיון בפינוי בינוי---
כרמל שאמה-הכהן: אפשר ללכת אחורה ולבדוק ולעשות החרגות, אבל כמה מקרים כאלה יש ביחס מסך כל המקרים של בניינים בסדר הגודל הזה, של בעלות של משפחה אחת לעומת המקרים הנורמטיביים?
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזה בטל בשישים.
ורד אולפינר: כן, אבל השאלה בסיטואציה שאין לנו ריבוי דיירים ואין בעיה להוציא לפועל עסקת קומבינציה רגילה, למה צריך לתת עוד הטבות?
ורד אולפינר: אני מזכירה לכל הנוכחים בחדר שבעסקת קומבינציה רגילה, ואני מניחה שגם כבוד היושב ראש מכיר את זה, אין מסים, אין מס שבח לדיירים.
ורד אולפינר: היום חוק מיסוי מקרקעין, ואולי מכאן אנחנו נתחבר לתמ"א 38/2, כי לדעתי יש פה איזה שהיא אי הבנה בין כל הנוכחים, כאשר היום אנחנו ממסים עסקת קומבינציה ויש ריבוי דיירים, הדיירים לא מתמסים.
ורד אולפינר: הם לא מתמסים כי הם מנצלים את הפטור האישי שלהם וחוק מיסוי מקרקעין גם יודע לתת פטור נוסף על מכירת זכויות בנייה ולכן התוצאה האפקטיבית היא שלדיירים אין מס שבח.
ורד אולפינר: אם אנחנו לא צריכים לעודד את ה---
קריאה: זה 49ז.
ורד אולפינר: לא, זו אמירה ממש לא נכונה.
ורד אולפינר: אם אנחנו נסתכל, אגב, על הדיווחים של תמ"א 38/2, אם נתחבר לתמ"א 38/2, שהיא קלאסי עסקת קומבינציה, כי זה תמ"א 38/2, היא עסקת קומבינציה טהורה, אם תרצו, מבדיקות שאנחנו עשינו, ואני חייבת לומר שאני עוד לא ראיתי תיק אחד שהגיע לערר בתמ"א 38/2, הבעיה היחידה היא לאותם דיירים שניצלו את הפטור האישי שלהם.
ורד אולפינר: ומי ניצל את הפטור האישי שלו?
ורד אולפינר: אותו אחד שהוא מרובה דירות.
ורד אולפינר: אני מזכירה לכל הנוכחים שנכון להיום לכל אחד ואחד מאיתנו יש שלושה פטורים מדירות מגורים, ולא אחד, כי הכנסת חוקקה גם חוק של הגדלת היצע ואפשרה בנוסף לפטור האישי שני פטורים נוספים.
ורד אולפינר: זאת אומרת שבבקשה של חלקם אנחנו רוצים להעניק פטור רביעי, לא שלושה פטורים, אלא פטור רביעי.
ורד אולפינר: אגב, הבקשה שלנו---
קריאה: ורד, תגידי שזה היה ב-2012 עד ינואר 2013.
ורד אולפינר: נכון, יש לנו עכשיו עוד שנה, אנחנו כבר עברנו אוטוטו שנה.
כרמל שאמה-הכהן: כמה שימוש נעשה בסעיף החדש הזה?
ורד אולפינר: אנחנו יכולים לעשות בדיקה.
ורד אולפינר: אתה גם יכול לשאול את חיים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר בסעיף של עידוד ההיצע.
ורד אולפינר: אנחנו יכולים לעשות בדיקה, אני לא בדקתי את זה לקראת הדיון.
ורד אולפינר: בנקודה הזאת אני חייבת רק להשלים, הבקשה לבוא ולומר שהפרק של הקלות המס של תמ"א, מבחינתנו זו תמ"א 38/1 אבל זה לא משנה, יחול גם על תמ"א 38/2, זאת אומרת בסיטואציה של הריסה, זו פשוט שגיאה ואני אסביר גם למה.
ורד אולפינר: זה להכניס את כל הדיירים, כולם כאחד, לחבות מס אוטומטית, כי כולנו יודעים שכאשר מתבצעת עסקה של תמ"א 38/2 נעשה שימוש מיידי בזכויות בנייה מכוח תב"עות אחרות.
ורד אולפינר: ואם אנחנו הולכים לפורמט של עסקת קומבינציה, הדיירים יוצאים בפטור מלא כי הם לא עוברים את התקרה וזו בדיקה ודאית, הם מקבלים דירות שהם 70 פלוס, 80 מטר, הם לא מקבלים דירות גדולות, הדיירים יוצאים בפטור מלא, בעוד שלפי בקשתכם, ואני שמעתי את כולכם, אבל אני חושבת שאולי כדאי שתעשו תחשיבים כלכליים, כי לפי בקשתכם, אם אנחנו נחיל את הפרק של תמ"א 38 על תמ"א 38/2, כל הדיירים ייצאו עם חבות מס, שזה אומר חיכוך מול רשות המסים, מיותר לחלוטין, שזה אומר חבות במס עם ליניאריות, זאת אומרת מס שולי של 40% פלוס עם ליניאריות.
ורד אולפינר: אני לא מצליחה להבין בכלל את מהות הבקשה.
ורד אולפינר: ואני חייבת לומר שכל הפונים שפנו אלינו בבקשה להחיל את זה ונענו בשלילה אמרו תודה, כי הם החילו את עסקת קומבינציה, 49(ב)(1), לפטור אישי פלוס קומבינציה והדיירים יצאו בפטור מלא, בלי ששילמו ולו שקל אחד מס.
אבי קלדרון: זה ברור, כי במצב השני לא עושים את העסקה.
ורד אולפינר: לא, זה לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: ומה לגבי הנושא של מע"מ שירותי בנייה לדיירים?
ורד אולפינר: הנושא של מע"מ זה גם נושא שעולה שוב ושוב.
ורד אולפינר: נכון להיום נקבע שזו עסקה פטורה ממע"מ ולכן אי אפשר לקזז.
ורד אולפינר: זו פשוט שאלה של עלות תקציבית.
ורד אולפינר: אנחנו עכשיו עובדים על הכנת העלות התקציבית.
כרמל שאמה-הכהן: לפני העלות התקציבית, מה צודק, מה נכון מבחינה מיסויית?
כרמל שאמה-הכהן: אחרי זה יש גם שיקול של אולי עלות תקציבית.
ורד אולפינר: אין פה נכון, זו ממש שאלה של עלות תקציבית.
ורד אולפינר: אין לי איזה משהו אינטליגנטי להסביר מדוע זה חייב להיות פטור ולא מע"מ בשיעור 0.
כרמל שאמה-הכהן: ובעיה של פרצה גם אין?
ורד אולפינר: כמובן שברגע שזה יחול על תמ"א 38, מיד זה ירוץ על פינוי בינוי וזה כבר כדור שלג כזה.
ורד אולפינר: המדינה החליטה שהיא רוצה לתת עדיפות לאומית לפרויקטים של התחדשות עירונית, פינוי בינוי, תמ"א 38, אני דווקא מתחברת למה ש---
כרמל שאמה-הכהן: באיזה סדר גודל של הכנסה מדובר בשנה?
ורד אולפינר: אנחנו בדיוק עכשיו עובדים על המספרים לקראת יום ראשון.
קריאה: אין פרויקטים, אז אין הכנסה.
ורד אולפינר: אני ממש לא מתחברת לאמירה הזאת שנזרקת לאוויר.
ורד אולפינר: אני תמיד אומרת שתמ"א 38 הן שתי מלות קסם וזה נכון, תמ"א 38 היא תכנית חשובה, אני חושבת שאנחנו, גם ברשות המסים, הבנו שזו תכנית חשובה ונתנו הקלות מס והקלות מס משמעותיות, אבל לבוא ולומר בכל מקרה שמשתמשים בשתי מלות הקסם האלה ולהתחיל לתת הטבות מס גורפות או הטבות נוספות שדובר עליהן כאן בחדר, צריך לעשות איזון.
ורד אולפינר: חייבים למצוא את האיזון ואיפה אנחנו מעודדים, אבל גם איפה אנחנו עוצרים, כי אין סוף להטבות המס.
ורד אולפינר: אפשר לבוא ולהגיד, אוקי, לא נגבה מסים מנדל"ן ואז נראה מה התוצאה, אבל חייבים ליצור את האיזון.
ורד אולפינר: אני חושבת שנכון להיום החקיקה היא כזו שהיא יוצרת איזון.
ורד אולפינר: בפינוי בינוי אנחנו נתנו פטורים נוספים לאוכלוסייה מבוגרת, לצורך מעבר לבית אבות, נתנו פטורים לסיטואציה---
כרמל שאמה-הכהן: נוכל לקבל מכם אומדן של הטווח של העלות התקציבית של המע"מ.
ורד אולפינר: כן.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תמתין לדיווח שלכם בעניין הזה?
כרמל שאמה-הכהן: איזה עוד נקודות הקשורות למס עלו שהיא לא התייחסה?
אליאב מנטל: לנושא המיסוי של מס השבח, על מה שהוא מעבר ל...
אליאב מנטל: אני מדבר על תמ"א 38 הרגילה, לגבי החיוב במס שבח---
כרמל שאמה-הכהן: על מה שבא מכוח תב"ע?
אליאב מנטל: על תכנית הגגות וכן הלאה.
כרמל שאמה-הכהן: למה ההבחנה הזאת באמת?
ורד אולפינר: כשהדיונים בוועדת הכספים התקיימו בנושא הפטור ממס שבח אנחנו באנו ואמרנו שאנחנו ברשות המסים לא יכולים לבחון על מה כן לתת את הפטור ועל מה לא, ואז האמירה היתה מאוד פשוטה, ברגע שאנחנו רואים בהיתר הפנייה שהזכויות ניתנו מכוח תמ"א 38, אוטומטית יהיה פטור ממס שבח.
ורד אולפינר: מבחינתנו, היה והזכויות לחדרי היציאה לגג יהיו מכוח תמ"א 38, אוטומטית יהיה פטור ממס שבח.
ורד אולפינר: אנחנו לא יכולים לבוא ולומר שגם על מכירת זכויות מכוח תב"ע אנחנו ניתן פטור ממס שבח, זה לא קיים, ויש הרבה עסקאות על גגות תל אביב, אני הבנתי שיש פה יזם שעוסק בזה, אנחנו ודאי וודאי לא יכולים לקבוע שכל מכירת זכויות בנייה---
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל את יכולה לדעת בוודאות שהבסיס זה תמ"א 38 ויש תוספת, ואת יכולה גם לגדר את התוספת כאחוז מהמטראז', כאחוז ביחס לתוספת, כאחוז ביחס לבנייה הכללית, כלל מאוד ברור, ולתת את המרווח הזה, ואני חושב שזה יקל.
יצחק שגב: אבל בתמ"א 38 כתוב בפירוש שהגגות זה בכלל בתכנית תמ"א 38, סעיף 11.2.ג אני אקריא: 'תכניות לבנייה על גגות בתים, ככל שחלות על המבנה, יחולו על גג הקומה הנוספת על פי תכנית זו, ובלבד שאין בה כדי לפגוע בחוזקו של המבנה'.
יצחק שגב: לפי מה שוורד אומרת, זה פטור.
יצחק שגב: זו תמ"א המקורית, זו תמ"א שעברה כבר.
ורד אולפינר: אני חושבת שאנחנו לא הכתובת לנקודה הזו.
ורד אולפינר: אנחנו באנו ובזמנו פנינו לשמאי אסיף וביקשנו שינחה את הוועדות כך שהיתרי הבנייה יהיו מדויקים, ומבחינתנו אנחנו נצמדים למה שנקבע בהיתרי הבנייה.
ורד אולפינר: אם ייקבע שהזכויות הן מכוח תמ"א 38, זו בכלל לא סמכות שלנו, אנחנו אוטומטית ניתן את הפטור ממס שבח.
ורד אולפינר: זאת אומרת שהאמירה שנאמרה על ידי החבר הנכבד פה לא קשורה לגמרי לרשות המסים.
ורד אולפינר: מבחינתנו אם בהיתר הבנייה ייקבע שזה מכוח התמ"א, אוטומטית יש פטור ממס שבח.
ורד אולפינר: אנחנו לא הגוף שאמור---
יצחק שגב: אבל הרשות המקומית לא יכולה לפעול בניגוד לסעיף 11.ג.
ורד אולפינר: אנחנו לא יכולים לקבוע שיינתן פטור ממס שבח אלא אם מדובר על זכויות בנייה מכוח התמ"א.
ורד אולפינר: מה הן זכויות הבנייה מכוח התמ"א?
ורד אולפינר: זה לא אנחנו קובעים, אנחנו נצמדים לקביעות---
יצחק שגב: היתר הבנייה.
ורד אולפינר: לגמרי.
ורד אולפינר: לא קשור אלינו.
עופר אבן: רק להעיר, הכנסת חוקקה חוק שקבע שעסקאות לפי תמ"א 38 פטורות ממס שבח.
עופר אבן: רשות המסים באה והחריגה את תמ"א 38/2 ואמרה, מבחינתנו זו עסקת קומבינציה.
עופר אבן: זו ההחלטה של רשות המסים שלכאורה עומדת בסתירה להוראות החוק.
עופר אבן: אני חושב שברמת המקרו בכנסת צריכה להיעשות בדיקה של הסיכון, כמו שמר חיים כהן אמר, חלילה אם תהיה רעידת אדמה מה יהיה הנזק למדינה, אל מול ההכנסות ממסים שנובעות מעסקאות של גבייה של עוד קצת מס שבח על קומות או יציאות לגג, או תמ"א 38/2, כי בין כה וכה היום באותן עסקאות של תמ"א 38/2 שמבצעים עושים שימוש בפטורים אישיים, אבל אין הרבה עסקאות כאלה.
עופר אבן: השאלה למה להחריג את זה ולא לאפשר, אם החשש שבאמת זו תהיה עסקת קומבינציה של אותן עסקאות בודדות בתל אביב, של חברות גוש/חלקה וכולי...
עופר אבן: צריכים לאמוד את שני הדברים אחד אל מול השני ולראות את הסיכון אל מול הסיכוי ולקבל החלטה.
עופר אבן: כי רשות המסים כרגע החריגה את תמ"א 38/2 ואמרה למעשה שהוראת הכנסת לא חלה עליה בעניין הפטור.
כרמל שאמה-הכהן: מר אמסלם, בבקשה.
חיים אמסלם: צר לי, ורד, לא רציתי להתחיל בזה, אבל קשה לי להסכים עם האמירה שלך בנושא מיסוי תמ"א 38 תיקון 2.
חיים אמסלם: אני רוצה להגיד לך שאנחנו משתמשים בהתאחדות וגם בארגונים הפרטיים שלנו במיטב היועצים, כמו מזרחי, והייתי שמח מאוד אם הייתי יכול להגיד את הנתון כמה תמ"א 38 תיקון 2 יצאו לדרך.
חיים אמסלם: יש לי חדשות בשבילך, כל עסקה בתיקון 2 לא כלכלית מהיבטי המיסוי, קרי שבח וכיוצא בזה, ולכן הבקשה שלנו היא בקשה עניינית, היא אלטרנטיבה ללא לעשות כלום, כי אם יכולנו לעשות בתיקון 1 את התמ"א 38 בוודאי לא היינו ממציאים את 2.
חיים אמסלם: אבל, אדוני היושב ראש, אני רוצה לבקש בקשה אחת.
חיים אמסלם: תמ"א 38 תיקון 3 עשתה דבר נפלא ופריצת דרך מבחינת הזכויות הנוספות ובאמת מלה טובה גם למשרד השיכון וגם לזינה מהפנים, אבל אני רוצה לספר לאדוני היושב ראש שמרגע שהתחלנו לדבר על הזכויות הנוספות, שזה כבר הולך במישור של לאשר את זה, יש קיפאון מוחלט בענף בתמ"א 38.
חיים אמסלם: אף אחד לא יוצא לכלל היתרי בנייה, כי כולם ממתינים לאישור סופי של המועצה הארצית.
חיים אמסלם: זה מתגלגל שנה ואף אחד פה בחדר לא יכול להגיד לנו מתי זה יהיה סופי.
חיים אמסלם: אני מבקש מאדוני היושב ראש, הצעה, תגידו שזה יחול רטרואקטיבית, לא משנה מתי המועצה הארצית תאשר את זה, מהיום, מלפני חצי שנה, מהאישור העקרוני של המועצה הארצית, כי אף אחד מהחברים שלנו לא עושה תמ"א 38.
כרמל שאמה-הכהן: המועצה הארצית יכולה לקבל החלטה פרטנית כזו לפני האישור, עקרונית?
זינה פרפליצין: למיטב ידיעתי לא קיימת תכנית שחלה רטרואקטיבית.
זינה פרפליצין: מינהל התכנון מודע שתמ"א 38 היא תכנית דחופה, אנחנו מטפלים בסדר עדיפויות גבוה ביותר.
כרמל שאמה-הכהן: מה הצפי לסיום?
זינה פרפליצין: מספר חודשים.
חיים אמסלם: 90 יום התנגדויות הסתיימו, נדמה לי, ב-15 באוקטובר, עדיין אין מועד לשמיעת התנגדויות, אף אחד לא יודע את כמות ההתנגדויות---
זינה פרפליצין: יש מועד.
עינת גנון: אמצע דצמבר.
חיים אמסלם: 4 לדצמבר, חודשיים אחרי שכבר נגמר, אף אחד לא יודע את כמות ההתנגדויות, הדיון בהתנגדויות, התיקון של התכנית---
כרמל שאמה-הכהן: רגע, אבל משהו שהוא מיטיב יכול להיות רטרואקטיבי, לא?
זינה פרפליצין: זו תכנית חדשה---
נתן מאיר: אין ספק שתמ"א לא יכולה לחול רטרואקטיבית כי היא ברמה של חקיקת משנה, אבל אין שום בעיה ליצור מסגרת של חקיקה ראשית שתגיד שהתמ"א הזאת, לכשהיא תאושר, היא תחול ממועד זה וזה.
נתן מאיר: זה רק אם רוצים ללכת.
חיים אמסלם: זה ישחרר את כל הדברים האלה, ואז היום יוגשו בקשות במקום שנמתין.
אבי קלדרון: רק לגבי הסיפור של המע"מ, זה מע"מ כפול.
אבי קלדרון: כל הזמן אומרים שעושים לנו טובה, המע"מ של זה הוא מע"מ כפול, זה מע"מ שאנחנו לא מזדכים עליו, זה מע"מ שהוצאנו אותו ובמכירת הדירות אנחנו מוכרים את הדירות וזה מע"מ שהוא כפול.
אבי קלדרון: זה לא איזה טובה שעושים לנו פה, אנחנו רק רוצים, קנינו, שילמנו מע"מ על שירותי הבנייה, הרי בנינו וחיזקנו, שילמנו מע"מ על הקבלנים, ובמכירה שילמנו את כל המע"מ, כל מה שמכרנו שילמנו מע"מ למדינה.
אבי קלדרון: זה מע"מ כפול.
ורד אולפינר: לא, זה ממש לא.
ברוריה שור: זה מע"מ שלא ניתן לקיזוז.
נתן מאיר: הסיטואציה מבחינה עקרונית דומה מאוד לסיטואציה של המכירה מלא עוסק לעוסק, ששם נאמר שחובת המע"מ תחול על הקונה והוא יוציא חשבונית ערוכה על שמו הוא, תקנה 6(ב) לתקנות מע"מ.
נתן מאיר: נכון שפה אלה שירותי בנייה שהמע"מ חל על נותן השירותים, אבל במהות זאת הרי אותה מהות, זו עסקה דומה, יש לנו אחד שהוא לא עוסק, אדם פרטי שמחכה בסוף הדרך או בתחילת הדרך, לכן מבחינה עקרונית אם רוב ימות השנה זו התוצאה המיסויית במע"מ בעסקת קומבינציה רגילה, מקל וחומר של לעשות את חצי הצעד הזה ולתת פטור על המע"מ, כששירותי בנייה זה כמעט מתבקש מאליו.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, עלו מספר נקודות.
כרמל שאמה-הכהן: יש כמה נקודות שבאמת אפשר לאחוז בהן ולהתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים להערכתי עוד ישיבה בתחילת החודש הבא בנושא הזה, זה נחשב קצב מהיר של ישיבות בוועדת הכלכלה, לאור ריבוי הנושאים הבוערים על שולחננו.
כרמל שאמה-הכהן: אני גם אתחיל לדבר עם מי שצריך באוצר, משרד הבינוי והשיכון, משרד ראש הממשלה, לראות על מה אפשר לגבש הסכמה מהירה, על מה יש היתכנות, אולי אחרי עוד מספר דיונים, כדי גם שיהיה פירות לדיונים האלה, ואני מקווה שאני אראה אתכם גם בדיון הבא.
רוברט טיבייב: אני באמת שמח ומתכבד לפתוח את ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לפיתוח הנגב והגליל בנוכחות, ולי לפחות זה חשוב מאד, בנוכחות המשנה לראש הממשלה, השר לפיתוח הנגב סילבן שלום.
רוברט טיבייב: אם אפשר גם להגיד עוד דבר אחד, והוא חבר שלי, ואני מצאתי לנכון לשתף אותו לפני שהחלטנו לפתוח את הוועדה.
רוברט טיבייב: הוועדה בעיני מאד חשובה, כי יש משמעות ענקית לפריפריה, וזה צריך לקבל את המענה גם מהכנסת.
רוברט טיבייב: זה נכון, יש לנו שר ובעיני הוא שר טוב, יש סגן שר, אבל את המענה משורות הכנסת, אנחנו חייבים לקבל ודרך אגב, המשרד עושה דברים ענקיים, טובים וכנראה אנחנו צריכים לראות את זה.
רוברט טיבייב: כמו שאמרתי, אני גר באופקים.
רוברט טיבייב: זה פריפריה.
רוברט טיבייב: פריפריה תרתי משמע.
רוברט טיבייב: בעיני היא גם פריפריה חינוכית, גם פריפריה תרבותית, גם פריפריה תחבורתית וגם פריפריה מוניציפאלית.
רוברט טיבייב: כי את ...
רוברט טיבייב: הפריפריה צריכה לקבל וכמובן אנחנו נעזור לממשלה, ובמקרה הזה לשר לפיתוח הנגב, לעזור בהצעות חוק, בכל מיני דברים, סדרי היום ונרים את זה על סדר היום, ויש, יש המון דברים שאנחנו צריכים לפתוח פה בוועדת המשנה.
רוברט טיבייב: אני מאד שמח לראות פה את ראשי המועצות, חברי הכנסת.
רוברט טיבייב: אם רוני בר-און פה, מדובר על הרבה דברים טובים.
רוני בר-און: מודבר עליך כבוד יושב הראש, על העובדה שאתה מנהל את הוועדה הזאת וגם חלק מהתפקיד החשוב ביותר של המשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל.
רוני בר-און: מפני כבוד שניכם אני נמצא פה.
רוברט טיבייב: טלב אלסאנע, חנין זועבי, אורלי לוי-אבקסיס, דני דנון.
רוברט טיבייב: ובתחילת הדברים אני רוצה ממש לתת את זכות הדיבור למשנה לראש הממשלה, השר לפיתוח הנגב והגליל סילבן שלום, הוא ייתן לנו איזו שהיא סקירה ואחר כך אנחנו נעבור לדיון.
רוברט טיבייב: כבוד השר, בבקשה.
סילבן שלום: תודה לך רוברט ותודה על היזמה של הקמת הוועדה ושל קביעת הדיון.
סילבן שלום: לאה, שאני לא אגיד כמה שנים אנחנו מכירים, אז יחשבו שאנחנו מבוגרים מדי, חברי הכנסת, ראשי ערים, המנכ"לית שלי, העוזרים, כל הקהל הנכבד.
סילבן שלום: אני חושב שאנחנו נמצאים היום בדיון בנושא שאין עליו מחלוקת לאומית, ולכן היכולת שלנו לפעול היא הרבה יותר טובה מאשר לפעול בתחומים אחרים, שבהם באופן טבעי יש מחלוקות.
סילבן שלום: אני חושב שהנושא של הנגב והנושא של הגליל, הם מעבר לכל מחלוקת ויש הסכמה כללית גורפת, בכל חלקי הבית, שיש לפתח את המקומות האלה וההתפתחות הזאת היא לטובת המדינה כולה.
סילבן שלום: לכן, אני חושב שאפשר ליצור כאן קואליציה שהיא מדהימה, של כל סיעות הבית, ללא קשר להשקפות מדיניות וביטחוניות כאלה ואחרות, כי בסופו של דבר השורה התחתונה היא נכונה.
סילבן שלום: כמובן שכדי שנוכל להגיע לזה, אנחנו צריכים להגיע לאותם יכולות להבין שהנושאים האזרחיים חייבים להיות בראש סדר היום הלאומי.
סילבן שלום: אני חושב שאנחנו במשך שנים רבות שמנו את הנושאים הביטחוניים בראש סדר היום ואני מאמין שהאפשרות לעבור לחשיבה אזרחית, היא אפשרות קיימת, היא בשלה, היא באה לידי ביטוי במחאה האחרונה, ואפילו אם הייתי נכנס לרבע פוליטיקה, גם בבחירות האחרונות במפלגת העבודה, האלוף שבדרך כלל מנצח בהליכה, הגיע דווקא למקום האחרון, כשבפעם הקודמת שהוא התמודד הוא ניצח.
סילבן שלום: זה לא שהוא השתנה, הוא עדיין אדם מצוין, אבל השיח הציבורי השתנה, ולכן אני חושב שהעובדה שגם עמיר פרץ וגם שלי יחימוביץ עלו לסיבוב השני, מוכיחה ביתר שאת שהנושאים האלה לדעתי, מקבלים משנה חשיבות ומקבלים לפי דעתי ביטוי הרבה יותר גדול בדעת הקהל הישראלית.
סילבן שלום: אנחנו במשרד הזה פועלים כל היום כדי לאפשר יצירת תנאים ותשתית לחיים טובים יותר בנגב ובגליל, גם על ידי פרויקטים גדולים וגם על ידי פרויקטים מקומיים לכל יישוב באשר הוא יישוב.
סילבן שלום: ואני חושב שאנחנו עושים את הדברים האלה גם כפועל יוצא של אחדות השורות שאנחנו מצליחים להביא, בקרב ראשי הערים כולם.
סילבן שלום: אני חושב שחלק גדול מאותה בעייתיות של עשרות שנים הייתה שראשי הערים היו מפוצלים, ראשי הערים סחב כל אחד לכיוון היישוב שלו, וברגע שכל ראש עיר הסתכל רק על חלקת האלוהים הקטנה שלו, היה קל לעשות הפרד ומשול והיה קל מאד להביא לכך שהתוצאה הסופית תהיה תוצאה סופית לא טובה ליישוב עצמו, למרות שאולי הוא מקבל עוד קצת כאן ועוד קצת שם, אבל ברגע שהאזור כולו לא מפותח – הדבר הזה כמובן פוגע ביישוב המקומי עצמו.
סילבן שלום: דוגמא מצוינת לשילוב ידיים, הייתה בהקמת בית הספר לרפואה בצפת.
סילבן שלום: היו הרבה ניסיונות להביא את זה למקומות אחרים.
סילבן שלום: היה ניסיון של חלק ממשרד האוצר להביא את זה לתל חי, ויכול היה ולנסי בקלות לבוא ולהגיד – אצלי בתל חי זה עדיף.
סילבן שלום: אני מקבל בית ספר לרפואה, זה עוגן להקמת אוניברסיטה, אבל הוא נצמד לאותה החלטה שהייתה בממשלה הקודמת להקים את זה בצפת, ואני חושב שההחלטה הזאת ---
רוני בר-און: האוצר בממשלה הזאת רצה להעביר את זה לתל חי.
סילבן שלום: מאחר שאני לא רוצה להיכנס, העניין של פקידות יש לה המשכיות.
סילבן שלום: אבל אני לא רוצה להיכנס למי ומה אמר, אבל אני מדבר על רמת הפקידות.
רוני בר-און: אין פקידות, זה יש שר ---
סילבן שלום: מי שדיבר איתי זה היה ברמת הפקידות, אבל זה לא משנה.
סילבן שלום: בוא לא נעשה מזה פוליטיקה.
סילבן שלום: אני חושב שיש לנו אפשרות לעשות את זה.
רוני בר-און: אני חושב שזאת זירה ראויה לעשות בעניין הזה פוליטיקה, כי גם בחנוכת בית הספר החדש בצפת נעשתה פוליטיקה וגם אני הייתי בסובלים מהפוליטיקה הזאת, אבל לא רק אני.
סילבן שלום: טוב.
סילבן שלום: אני חושב שהעובדה שגם שלמה בוחבוט, שמאד רצה שזה יהיה במעלות, הפנים את העניין ולאחר מכן פעל והוביל יחד עם כולם את הנושא של בניית בית ספר לרפואה בצפת, הביאה את האפשרות להמשיך הלאה.
סילבן שלום: כי אני אמרתי ביום הראשון, אם לא נגיע להסכמה שזה בצפת, ואני תומך בצפת, אני מסיר ידיים מהעניין הזה.
סילבן שלום: ואני חושב שברגע שכולם שילבו ידיים, האפשרות לבוא מול המל"ג, מול האחרים, הייתה כמובן נכונה.
סילבן שלום: בית ספר לרפואה בצפת הוא פרויקט כמובן מחולל שינוי ואנחנו רואים אפשרות שבית הספר הזה יעשה את השינוי הדרמטי שכולנו מצפים לו בגליל.
סילבן שלום: לא מדובר רק על 130 רופאים חדשים כל שנה, ו-1,000 סטודנטים בהבשלה מלאה באותו בית ספר, אלא אנחנו מדברים על השבת מדענים וחוקרים ארצה, גם אנשי סגל וגם סטודנטים שלא התקבלו כאן בארץ, ועברו ללמוד בחו"ל ואנחנו מחזירים אותם לכאן.
סילבן שלום: אנחנו מדברים על שדרוג בתי החולים כולם באזור הגליל.
סילבן שלום: אני רוצה לציין את בית החולים נהרייה שהיה הראשון שהצטרף, כי מאד קשה להם אחרי עשרות שנים שהם מרצים בטכניון, קשה להם מאד להצטרף לבית ספר לרפואה חדש, עתידו לא ברור, יש להם זכויות מוקנות שהוקנו להם בבית הספר לרפואה בטכניון הרבה מאד שנים, אבל בית החולים בנהרייה היה הראשון שהצטרף.
סילבן שלום: לאחר מכן הצטרפו בתי החולים כמובן זיו, זה שבאופן טבעי בצפת, פורייה, בית החולים מזרע, בתי החולים בנצרת.
סילבן שלום: עדיין לא הצלחנו להביא את בית חולים העמק, שהוא היחיד שבשלב הזה עדיין לא הצטרף, וזה גם קל להבין כי דיקן הפקולטה לרפואה בטכניון הוא מבית חולים העמק.
סילבן שלום: אז זה קצת קשה בשלב הזה, אבל אנחנו נעשה את זה.
סילבן שלום: זה אמור לייצר בשלב הראשון 5,000 מקומות עבודה, גם בבית הספר לרפואה עצמו, גם בשדרוג בתי החולים.
סילבן שלום: אנחנו מדברים עוד על הקמת מחלקות רבות שכבר התחלנו, כמו המחלקה לפוריות בנהרייה שנכנסה, M.R.I בנהרייה, כמו מחלקה להקרנות בזיו ועוד שורה ארוכה של דברים, בעלות של 400 מיליון שקלים.
סילבן שלום: אנחנו גם רוצים להקים שם תשתית להקמת אזור תעשיה ביו-רפואי.
סילבן שלום: זה יחזק את ההתיישבות.
סילבן שלום: כמובן תשתית להקמת אוניברסיטה בגליל.
סילבן שלום: 124 סטודנטים התחילו את לימודיהם באוקטובר, 54 מחו"ל.
סילבן שלום: זה סטודנטים ישראליים שלמדו שלוש שנים בחוץ לארץ ובאים יש לשנה הרביעית, ו-70 סטודנטים ישראלים שלמדו תואר ראשון בארץ, רובם כמובן במדעי החיים, במדעי הטבע, אבל יש כאלה שגם למדו הנדסה ולמדו כלכלה ותחומים אחרים.
סילבן שלום: ראינו הבחנה בין הסטודנטים, כאשר אוניברסיטת בר אילן נתנה לסטודנטים הישראלים את המלגות והסטודנטים שהגיעו מחו"ל לא קיבלו.
סילבן שלום: אנחנו הצלחנו לגייס את קרן רוטשילד, קרן קיסריה, שיתנו מלגות גם לשכר לימוד וגם לקיום, והיום מי שהולך ללמוד בצפת יש לו יתרון עצום על כל בית ספר לרפואה אחר בארץ, כי הלימודים הם בחינם והוא מקבל מלגה, ומהבחינה הזאת אני חושב שזה באמת יתרון עצום על פני כל מקום אחר, ואנחנו רוצים שבשנה הבאה שחלק מהשיקול יהיה כמובן איכות בית הספר, אבל חלק נוסף יהיה גם שיקול כלכלי, והדבר הזה יכול להיות ביחד כדבר נכון וטוב.
סילבן שלום: ציפי כאן, אנחנו מקדמים אותך בברכה כמובן.
סילבן שלום: גם מגיעה לוועדות הנגב והגליל תמיד, וצריך לציין את זה.
סילבן שלום: ולועידת הצעירים, כמובן.
סילבן שלום: כשאנחנו מדברים על שדרוג בתי החולים, דיברנו כמובן על 400 מיליון שקל, על אותם בתי חולים שהצטרפו, דיברתי על זה.
סילבן שלום: אנחנו רוצים גם להקים חממה תעשייתית שתהיה בזיקה לפעילות הפקולטה לרפואה יחד עם התמ"ת, בעלות של 20 מיליון שקלים.
סילבן שלום: זה מתואם עם התמ"ת.
סילבן שלום: הדבר הנוסף, בהחלטת הממשלה להקים בית ספר לרפואה, דובר גם על הקמת רשות מחקר ואנחנו רוצים להקים את רשות המחקר יחד עם יגאל בקריית שמונה, שתהיה רשות מחקר אמיתית שתיתן את כל התמיכה המחקרית לבית הספר לרפואה, שכמובן בעתיד אני רואה אותו גם כעוגן להקמת אוניברסיטה.
סילבן שלום: כמו שאמרתי אזור תעשייה למוצרים ביו-רפואיים.
סילבן שלום: גם כאן אנחנו רואים גם את הפן הכלכלי ויש כבר מפעלים, שלושה מפעלים שכבר רוצים להגיע לאותו אזור תעשייה ביו-רפואי וגם קידום המחקר.
סילבן שלום: הדבר הזה ייעשה גם לבית הספר לרפואה וגם לאותה תעשייה שתעבור.
סילבן שלום: כשאנחנו מדברים על מכון המחקר, מכון המחקר הוא כמובן אמור להיות מחקר כמו כל מחקר יישומי אוניברסיטאי בגליל המזרחי, ואנחנו בעניין הזה מקדמים את אותה החלטה שהתקבלה ב-8.3.2009.
סילבן שלום: עכשיו, הדבר האחרון בנושא הזה, המטרה שלי היא גם להקים אוניברסיטה בגליל.
סילבן שלום: אני חושב שאנחנו צריכים תמיד לראות איך אנחנו עושים את הצעדים לא כדבר גרנדיוזי, להוריד אותו מה- ולהביא אותו לידי יישום.
סילבן שלום: גם כאן, החזון היה קיים של הנשיא פרס, להקים אוניברסיטה ולאחר מכן אולי בית ספר לרפואה, אבל דיברו על זה כמשהו גדול.
סילבן שלום: אני חשבתי שאנחנו צריכים להקים משהו שיתחיל את ההתנעה ודיברתי בהתחלה על קראווילות בבית החולים זיו, שזה הרבה יותר טוב מבית הספר לרפואה האחרון שנפתח בבאר שבע ב-1974.
סילבן שלום: 37 שנים לא הוקם בית ספר לרפואה חדש בישראל ושם זה אפילו היה על הדשא.
סילבן שלום: כמובן שהיו הרבה כוחות שהתנגדו.
סילבן שלום: גם כל בתי הספר לרפואה הקיימים שלא רצו בית ספר לרפואה חדש והם דיברו איתי שמה שאני רוצה להקים זה משהו שהוא יהיה סוג שבאות העברית זה השביעית בין ו' לח', ובסופו של דבר לקחנו את בית החולים הגריאטרי, בניין נטוש, השקענו בו 60 מיליון שקלים, 30 מהמדינה 30 מבר אילן, כשהמשרד שלי, שאין לו הרבה משאבים, השקיע משאבים עצומים לעניין הזה ולאחרונה קיבלנו החלטה על עוד 40 מיליון שקל – 20 מיליון מהמדינה ו-20 מיליון מבר אילן.
סילבן שלום: אבל, להקים אוניברסיטה אפשר מחדש ואפשר לקחת את המכללות הקיימות ולהפוך אותן לאוניברסיטה רק קמפוסית.
סילבן שלום: לדעתי זה דבר הרבה יותר בשל, הרבה יותר נכון.
סילבן שלום: יש לנו כבר אוניברסיטאות רב קמפוסיות בעולם וגם בארץ.
סילבן שלום: בעולם יש לנו את אוקספורד עם 46 קמפוסים, יש לנו את בוסטון ואחרות; אבל גם כאן באוניברסיטה העברית יש לנו כבר היום שלושה קמפוסים, יש לנו בהר הצופים, בגבעת רם וברחובות, ויש לנו גם של בן גוריון בבאר שבע, בשדה בוקר ובאילת, שלושה קמפוסים.
סילבן שלום: אין שום בעיה להקים אוניברסיטה רב קמפוסית, המכללות כבר קיימות.
סילבן שלום: דרך אגב, גם המועצה להשכלה גבוהה החליטה מראש, כשהקימה אותם, להקים אותם לפי דיסציפלינות שונות, כך שאין הרבה התנגשות אם בכלל.