GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף זה.
דורי ציקו: אני רוצה להתחבר גם למה שהעיר משרד התקשורת בפתח הדברים, וגם לדרך הצגת המהות ומה הוביל להצעת החוק, וזה בעצם התיקון שנעשה לגבי חברות השידורים, המפ"א, ה-ISP וכל חברות התקשורת.
דורי ציקו: כמו שנאמר פה, המטרה היתה לבוא ולהחיל הוראות דומות.
דורי ציקו: כשהיה פה דיון לפני מספר חודשים לגבי חברות השידורים והמפ"א והחליטו שבנקודה vזו אנחנו לא מחילים את ביטול ה8% לגבי לקוחות קיימים, אלא רק לגבי לקוחות חדשים, זה היה המקור.
דורי ציקו: לכן, כשבאים עכשיו ומקבילים את אותו דבר ועושים את זה על חברות הסלולר, צריך לבוא ולהגיד: בסדר.
דורי ציקו: להכניס בעצם הבהרה – היא יכולה להיכנס כהערת שוליים, או בכל צורה אחרת כמו שנעשה אגב לגבי חברות השידורים והמפ"א - ולהבהיר שמדובר בביטול של ה-8% לגבי לקוחות חדשים בלבד.
אתי בנדלר: אתה מדבר על סעיף נוסף כפי שעשינו את זה.
אתי בנדלר: זה טכניקה חקיקתית שמדברת על תחילה ותחולה או הוראות מעבר.
דורי ציקו: נכון, בדומה למה שעשו בתיקון החוק לשידורים.
אתי בנדלר: זה לא הערה לנוסח הסעיף הזה.
אתי בנדלר: אתה מבקש הוראה נוספת.
דורי ציקו: נכון, תוספת.
כרמל שאמה-הכהן: האם אנחנו חייבים להכניס את הנושא הזה בהכנה לקריאה ראשונה?
אתי בנדלר: ראוי.
אתי בנדלר: אני חושבת שאם יש הסכמה על כך, אז בוודאי שכן.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, בסדר.
אתי בנדלר: ואם העיקרון מקובל על אדוני – דהיינו, העיקרון האומר שהוראות הסעיף הזה יחולו אך ורק על התקשרויות חדשות, וככל שמדובר בהתקשרויות קיימות הרי שמיום התחילה, בהנחה שיום התחילה יהיה ביום פרסום החוק ברשומות - - -
כרמל שאמה-הכהן: האם יום התחילה חייב להיות ביום פרסום החוק?
אתי בנדלר: לא יכול להיות רטרואקטיבית, יכול להיות קדימה כדי למנוע מראש אי-הבנות.
אתי בנדלר: לא עושים תחולה של חוק רטרואקטיבית, למעט במקרים חריגים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא רטרואקטיבית.
כרמל שאמה-הכהן: לא להחזיר כסף לאנשים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אתה יכול להגיד: הסכמים שנחתמו מיום זה וזה.
אתי בנדלר: מיום התחילה ואילך.
אתי בנדלר: לצורך העניין, נניח והחוק התקבל ויפורסם ברשומות בראשון לינואר 2012.
אתי בנדלר: החוק חל ודאי על לקוחות חדשים על התקשרויות שהן מאותו יום.
אתי בנדלר: עכשיו אתה אומר, מאותו יום תחילה, מה דינן של התקשרויות קיימות?
אתי בנדלר: האם זה יחול גם על התקשרויות שנעשו לפני הראשון לינואר 2012?
אתי בנדלר: והתשובה לכך, זה מה שהוצע על-ידי משרד התקשורת, ועל כך דובר עכשיו, שניתן יהיה לבטל גם התקשרויות שנעשו לפני הראשון לינואר 2012.
אתי בנדלר: אבל, אז כן יהיה קנס יציאה בשיעור של 8% כפי שנעשה בתיקונים האחרים, וזו ההוראה הנוספת שמוצע להוסיף.
אתי בנדלר: אוקיי, אז ההוראה תנוסח בהתאם.
אתי בנדלר: אדוני, השאלה עכשיו היא האם אתה רוצה לאשר עכשיו את הצעת החוק כפי שהיא - -
אתי בנדלר: - - כי לגבי הנושאים האחרים פשוט חשבתי ש - - -
כרמל שאמה-הכהן: אני גם רוצה להשאיר בדברי ההסבר, אם אפשר, את הפתח להערה הזאת שאולי נדון בזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, לגבי תחולת ההוראה הזאת לגבי לקוחות עסקיים והגודל שלהם כדי שאף אחד לא יטען נושא חדש, בסדר?
אתי בנדלר: אבל, לא לגבי המכשירים.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו מגיעים למכשירים.
אתי בנדלר: אה, כן מגיעים.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אז אנחנו מאשרים.
כרמל שאמה-הכהן: אני מעלה להצבעה את סעיף 1 עם התיקונים, ההערות והתוספות.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אני אקריא את התוספת עליה דיברתי.
כרמל שאמה-הכהן: "תיקון סעיף 51ב.
כרמל שאמה-הכהן: לאותו חוק - - -
דנה נויפלד: רגע, זה כולל את התחילה ואת התחולה, נכון?
אתי בנדלר: כולל התחילה והתחולה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אישרנו את הכול.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי - - -
אתי בנדלר: אבל, לצורך קביעת מועד התחילה, כרגע אנחנו יוצאים מתוך הנחה שמועד התחילה יהיה מיום פרסום - - -
כרמל שאמה-הכהן: מיום פרסום החוק, כרגע – כן.
כרמל שאמה-הכהן: בחוק התקשורת בזק ושידורים, תשמ"ב-1982, בסעיף 51ב, האמור בו יהיה (א), ולאחריו יבוא: (ב) הוסכם בין מנוי לבין בעל רישיון על תשלום לשיעורין בעבור ציוד קצה שרכש המנוי מבעל הרישיון וביטל המנוי את הסכם ההתקשרות עם בעל הרישיון, לא יהיה רשאי בעל הרישיון לגבות מהמנוי יותר מעלות ציוד הקצה לבעל הרישיון בתוספת מקסימום של 33 אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף זה יחול על ציוד קצה מעל 1,000 שקל בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: (ג) שר התקשורת באישור ועדת הכלכלה של הכנסת יוכל לשנות את המקסימום של התוספת על עלות המכשיר.
כרמל שאמה-הכהן: וכן, להחריג ציוד קצה מסוג אחד בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: (ד) האמור בסעיף (ב) חל על ציוד קשה אשר יש בו הסכם בין המנוי לבעל הרישיון של החזר שווי הטבה בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: " למעשה, זה הסעיף שבו דנו בתחילת הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף בבקשה.
נתי ביאליסטוק: אדוני, אני לא יכול לתת הערות.
נתי ביאליסטוק: אני צריך - - -
כרמל שאמה-הכהן: רק למי שיש הערות.
דנה נויפלד: אדוני היושב-ראש, יש לנו קושי פה להתייחס להצעה זו.
דנה נויפלד: אנחנו רואים אותה פעם ראשונה.
דנה נויפלד: היא מונחת לפנינו ברגע זה.
דנה נויפלד: קשה לנו לתת התייחסות רצינית לעניין אם אדוני מבקש הערות.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין ברירה וכולכם לא מוכנים והנושא לא ברור, נעשה ישיבה נוספת בעניין זה.
כרמל שאמה-הכהן: חשבתי שהנושא ברור.
דנה נויפלד: יש פה כמה שאלות.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, מקובל.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה ברור לכם, ולא היינו מסכימים, אני גם יודע להחליט.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, ברגע שהוא לא ברור לכם אז זה לא הוגן שנתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, נקבע את הישיבה מהר מאוד כך שתצטרכו ללמוד את זה מהר.
נתי ביאליסטוק: אולי אפשר להגיש את זה במסגרת הצעת חוק נפרדת, ואז נוכל להתמודד עם זה.
נתי ביאליסטוק: חבל לעכב את עניין ביטול הקנסות.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק נפרדת זה אומר עוד 45 ימי הנחה, ועוד אנשים יפלו ברשת הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני צריך להבין מה עומד ממול.
כרמל שאמה-הכהן: כל יום שאנחנו מתעכבים עם זה, עוד "קורבנות", במירכאות, נופלים במסלול הזה ומשלמים על זה אחר כך ביוקר.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, יש פה גם את אלמנט הזמן, ומאחר והגישה היא גם לא לעשות רטרואקטיבית.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו מסכים ותהיה הסכמה בעניין הזה שנוכל, אז יכול להיות שכן.
כרמל שאמה-הכהן: אם נוכל לעשות משהו רטרואקטיבי – בשמחה, אם חברות הסלולר מסכימות ואם הן יפנימו שייתכן וכללי המשחק השתנו בעניין הזה גם באופן רטרואקטיבי.
כרמל שאמה-הכהן: לי אין בעיה שיירשם עוד חוק על שמי, אין לי התנגדות לכך.
דנה נויפלד: יש פה שאלות.
דנה נויפלד: הסעיף, כמו שאני רואה אותו כרגע, הוא מאוד פרטני לגבי הפרטים שלו, גם לגבי הסכומים - -
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אנחנו נדון.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא סופי.
דנה נויפלד: - - לגבי האחוזים, השיעור שבו מדובר, העיקרון של פיקוח על המחירים.
כרמל שאמה-הכהן: דנה, יתקיים דיון בנושא הזה בין ההכנה לקריאה ראשונה, ואחרי זה בוודאי לקריאה השנייה והשלישית, ויבואו כל העוסקים בענף ויסבירו למה שליש.
דנה נויפלד: הם טרם נשמעו.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אז הם כן יוכלו לבוא ולהגיד: שליש זה טעות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים תוספת של 100%, והם יצטרכו להוכיח.
כרמל שאמה-הכהן: יבואו לכאן עוד אנשים וכל אחד יגיד את דעתו, ובסוף חברי הכנסת יחליטו – כך זה העניין.
אתי בנדלר: אני מבקשת רק להעיר שלמרות שההצעה שהיושב-ראש הקריא היא על פורמאט של הצעת חוק פרטית, היא טרם נבדקה על-ידי הלשכה המשפטית.
אתי בנדלר: מדובר בהצעת חוק שהוגשה רק למזכירות.
אתי בנדלר: לכן, אני עצמי עדיין לא נתתי את דעתי להצעה.
אתי בנדלר: מדובר בנוסח היולי.
אתי בנדלר: אבל, הרעיון הוא לבדוק איך קובעים את התמחור של ציוד קצה כשמדובר ברדיו טלפון נייד כרגע, ואיך להגביל את החברה שאותה מבקש המנוי לעזוב באופן שהגבייה של יתרת המחיר עבור ציוד קצה תהיה בערכים סבירים, ולא באיזשהם סכומים פיקטיביים שהחברה קובעת לצורך העניין.
קובי שמש: בסדר.
קובי שמש: חבר הכנסת שאמה, תקבע פגישה, ישיבת ועדה, ואנחנו נבוא מוכנים עם כל הגורמים הרלוונטיים.
נתי ביאליסטוק: אני הייתי מציע בכל זאת לשקול להתקדם בהצעת החוק שהונחה לדיון היום, ו - - -
כרמל שאמה-הכהן: זה לא יתעכב הרבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו קובעים את הדיון הבא תוך מספר ימים.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך חשש לגבי הצעת החוק הקיימת.
נתי ביאליסטוק: יש לי קצת קושי להיערך לנושא הזה תוך מספר ימים כי אין לי שום מידע על העלות של מחיר הציוד הקצה, כמו שהגדרת כאן, לחברות עצמן.
כרמל שאמה-הכהן: איזה בדיקות אתה עושה?
כרמל שאמה-הכהן: מה אתה צריך לעשות?
נתי ביאליסטוק: קודם כל, לאסוף מידע.
נתי ביאליסטוק: אין לי מידע כזה.
נתי ביאליסטוק: אין לנו שום מידע לגבי מחירי ציוד הקצה.
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד לך מה העלות.
כרמל שאמה-הכהן: הם משלמים על זה מע"מ ומכס.
כרמל שאמה-הכהן: הם מייבאים, אין פה משהו שמיוצר בארץ.
כרמל שאמה-הכהן: הנתונים המוצהרים למכס הם ברורים מאוד, והתוספות על-פי חוק גם הן ברורות מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן שתיתן להם מעל זה grace בכמה שאתה רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: לא תגיע לכיוון של 5,000.
נתי ביאליסטוק: אני מסכים איתך שהמחיר שבו הן מוכרות גבוה מאוד ביחס למחירו של ציוד כזה במקומות אחרים בארץ.
נתי ביאליסטוק: שוב, אין לנו מידע.
נתי ביאליסטוק: לא אספנו מידע.
כרמל שאמה-הכהן: אם חברות הסלולר ירצו שנקיים ישיבה שקטה משותפת כי ייתכן ויש פה נתונים מסחריים, אני מוכן להקצות לכך זמן מזמני.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, נתונים כאלה ואחרים כתובים בספרי המדינה – צא ולמד.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לראות כמה עולה מכשיר כזה בחנויות בישראל, לא בחנויות בלונדון או בניו-יורק.
נתי ביאליסטוק: דיברתי על ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: חנויות בישראל – מכירה לצרכן הסופי, לא מחיר עלות לדילר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה תראה אז שאתה עדיין במחצית הדרך.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה משהו מעוות בבסיס.
נתי ביאליסטוק: אני מסכים איתך.
נתי ביאליסטוק: חברות מנצלות החלטות לא רציונאליות של לקוחות.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה, אם הם רוצים להשתעשע במחירונים פיקטיביים כאלה, שיהיה חוק שהן מחויבות לקבל לקוח שעובר עם מכשיר ללא כל ההתניות – מסלול כזה או מסלול אחר – באותם תנאים, ואז אולי גם אפשר לפתור את הבעיה.
קריאה: זה לא פותר.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי "אולי".
נתי ביאליסטוק: היום אנחנו במצב שהוא מאוד קרוב לזה.
נתי ביאליסטוק: הוא לא מושלם, אבל הוא מאוד קרוב.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא העלה פה נתון שאני אפילו לא ידעתי אותו, שברגע שמחיר המכשיר יורד – ומטבע הדברים המחירים האלה יורדים – גם מחיר ההטבה המגולם יורד בחברה החדשה, ואז אתה גם כבול בהגדרה.
נתי ביאליסטוק: זה לא מדויק.
כרמל שאמה-הכהן: אם קיבלת את זה לפי 5,000 ובעוד שנה וחצי אתה רוצה לעזוב, וכבר יצא סמסונג 3 , ומחיר המחירון של הסמסונג הישן, מחיר ההטבה, יורד במחצית, אתה עם מחצית קנס.
כרמל שאמה-הכהן: לא עם קנס מלא, אבל עם מחצית קנס.
נתי ביאליסטוק: בינתיים נהנית, קיבלת.
נתי ביאליסטוק: שוב, הדבר הזה צריך להיבדק, צריך לשבת בשיטה הישנה של נייר ועיפרון.
כרמל שאמה-הכהן: נשב.
כרמל שאמה-הכהן: אני אקצה לדיון הבא כמעט אין סוף זמן.
כרמל שאמה-הכהן: נקבע את זה ביום ראשון או ביום חמישי כך שלא נהיה מוגבלים לכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: כן, דנה – ראשון או חמישי.
כרמל שאמה-הכהן: נתכנס בבוקר ונשב עד הערב אם נצטרך.
כרמל שאמה-הכהן: נזמין את כל העולם שקשור לעניין הזה, ורק בסוף נעשה את מה שנכון לעשות – את זה אני מבטיח לך.
כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו ישכנע אותי שיש פה טעות בבסיס הגישה, מושך את העניין בשתי שניות.
עדי קאהן-גונן: אולי יש כאן בעיה של שקיפות וחוסר מודעות של צרכנים, מכיוון שכיום בנקודת הזמן שאותו לקוח מגיע לסלקום ונאמר לו שהמכשיר הזה עולה 5,000, הלקוח יכול ללכת ל"הום סנטר" או לכל מקום אחר ולראות שזה עולה 2,000, ולהחליט לא לקנות אותו.
עדי קאהן-גונן: תמיד קיימת לו אפשרות של ניתוק זיקה, ואז בעצם לא תהיה לו הבעיה אותה הצגת שהמחירים יורדים בחצי.
עדי קאהן-גונן: אולי יש כאן בעיה, ומשרד התקשורת בשיתוף עם עוד גורמים יכול לצאת לקמפיין להגברת מודעות לעידוד התחרות.
כרמל שאמה-הכהן: האם את יודעת מתי בפעם הראשונה דיברתי על הנושא הזה עם שר התקשורת וקיבלתי את התשובה הזאת מהמנכ"ל?
כרמל שאמה-הכהן: זה היה בערך לפני בין חצי שנה לשנה, ועוד לפני המודעה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי לו: אני מזהה שזה הולך לכיוון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר לי: יש את הפתרון של פתרון זיקה, והבעיה היא רק מודעות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגביר את המודעות.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שביכולת
כרמל שאמה-הכהן: כם להביא למודעות מלאה או לקרובה למלאה בקרב הציבור לגבי עניין זה כך שאנשים יפנימו את המנגנון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מה יותר פשוט?
כרמל שאמה-הכהן: הרי במה זה משרת שיהיה כתוב פה 5,000?
כרמל שאמה-הכהן: תסבירי לי איזה עניין זה משרת?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אנחנו לא מפריעים למסחר, לא לרציפות המסחר ולא לאפשרויות המסחר של החברות.
כרמל שאמה-הכהן: אגב, הרישיונות שלהן זה לא למכירת מכשירים, אלא הרישיונות שלהן למכירת זמן אוויר, וזו צריכה להיות התוכנית העסקית שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: על זה זה צריך להיות מבוסס, ולא על רווחים מדברים אחרים – על דאטה ועל זמן אוויר.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שהם יעשו את זה יהיה טוב להם ויהיה טוב לצרכנים – זה העניין.
כרמל שאמה-הכהן: הבעיה מובנת.
כרמל שאמה-הכהן: אולי לכם ולהם יש פתרון אחר עד הדיון הבא, אם דרך פיקוח על הרווח, או כל דרך אחרת שאתם רוצים, ובלבד שהבעיה הזאת תיפסק – זו המטרה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נצביע על השאר, נחכה לדיון הבא.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל שביקשתם הרבה זמן, אז יום ראשון או חמישי.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכל המשתתפות והמשתתפים.
כרמל שאמה-הכהן: שלום, צהרים טובים לכל האורחות והאורחים, חברי לוועדת הכלכלה חבר הכנסת דוד אזולאי.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011, שמגיש משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: עניין של התקנות ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאלו תקנות שאושרו בעבר כהוראת שעה.
איתי עצמון: עכשיו המשרד מבקש להפוך לאותן להוראת קבע.
כרמל שאמה-הכהן: מי מעוניין להציג את זה?
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שאנחנו מתנצלים על האיחור שהוא תוצאה של דיון בנושא ועדת קדמי שהוא לא פחות חשוב מהתקנות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: מהירות אישור התקנות תלויה בכם.
עמי גילה: שמי עמי גילה, סגן מנהל אגף כלכלה במשרד התקשורת.
עמי גילה: שר התקשורת רשאי על-פי סעיף 53(א) לחוק התקשורת לקבוע בתקנות הוראות בדבר הדרכים והתנאים למתן אישור סוג לציוד קצה, לרבות בדבר עריכת בדיקות ומדידות של ציוד קצה.
עמי גילה: התכלית של הבדיקות הללו הוא לוודא שציוד התקשורת, ציוד הקצה, שנכנס למדינת ישראל מתאים לרשתות הציבוריות בישראל, של בזק ושל המפעילים האחרים, ולא יגרום לנזק כלשהו לרשתות הציבוריות.
לאה ורון: האם אתה מוכן לומר בקיצור על איזה ציוד מדובר?
נתי ביאליסטוק: טלפונים, פקסים, טלפונים אלחוטיים, ראוטרים.
עמי גילה: במסגרת זו משרד התקשורת מבצע את הבדיקות הללו עבור אותם אנשים שמייבאים ציוד קצה למדינת ישראל, ונותן את אישורי הסוג על מנת שאותו ציוד יוכל להיות משווק במדינת ישראל.
עמי גילה: מכאן אנחנו מגיעים לתמחור של אותן בדיקות של אישורי הסוג, ובעצם אלו התקנות שמוצעות כאן.
עמי גילה: ישנן מספר בדיקות שהמשרד עורך, כמה סוגים של בדיקות, ומכאן אפשר להסביר את הבדיקות השונות ואת התעריפים שמוצעים כאן.
עמי גילה: האם אתם מעוניינים שאציג את כל התעריפים?
עמי גילה: בבקשה שפנינו יש טבלה.
דוד אזולאי: אני חושב שחשוב שנשמע.
עמי גילה: אוקיי.
עמי גילה: החלק הראשון של הבדיקות זה בדיקה כללית או תעריף קבוע של מתן אישור סוג בסך 410 שקלים – זה מה שמוצע כאן – והכול כמובן בהמשך לאותה הוראת שעה שחלה בעבר.
עמי גילה: מן הראוי לציין שבוצעה עבודת תמחיר במשרד התקשורת של העלויות הכרוכות במתן אותם אישורים, ובביצוע אותן בדיקות.
עמי גילה: כתוצאה מהעבודה הזאת המסקנה שהיתה היא התעריפים שמוצעים פה שהם באופן כללי גבוהים בכ-10% מהתעריפים שהיו נהוגים בהוראת השעה.
עמי גילה: כפי שציינתי, סעיף א' בתוספת הינו מתן אישור סוג בסך 410 שקלים.
עמי גילה: בסעיף ב' אנחנו עוברים לבדיקות של ציוד קצה נייח כאשר כאן יש מספר סוגים של בדיקות: בדיקה מלאה שהיא כוללת את כל הבדיקות שנדרשות, הן בדיקות מסמכים והן בדיקות מעבדתיות, של ציוד הקצה, בדיקה מינהלית שהיא כוללת רק בדיקה של מסמכים.
עמי גילה: ככל שמגיע אותו מבקש האישור עם מסמכים נדרשים על-פי תקנים מקובלים בעולם שמעידים על כך שציוד הקצה הינו תקין ועומד בכל הדרישות ובכל המפרטים, נדרשת בדיקה מינהלית בלבד.
עמי גילה: וכן, בדיקה טכנית של הציוד שכשמה כן היא, ובדיקה משלימה שהיא בדיקה שנדרשת במקרים מסוימים.
עמי גילה: למשל, אם מישהו הגיע עם בדיקה מינהלית והסתבר שנדרשות בדיקות משלימות.
עמי גילה: ישנן חמש קבוצות של ציוד קצה כשלגבי כל אחד מהם מוצע פה תעריף לבדיקה.
עמי גילה: קבוצה א' היא ציוד קצה במישק אנלוגי עד שני קווים, ובטבלה שהוגשה לכם מוצגים פה התעריפים השונים.
עמי גילה: קבוצה ב': ציוד קצה במישק דיגיטלי.
עמי גילה: לגבי כל קבוצה מהקבוצות הללו יש את האופציה לביצוע של כל אחת מאותן ארבע סוגי הבדיקות שפירטתי קודם לכן.
עמי גילה: קבוצה ג': ציוד מיתוג או ניתוב עד 59 שלוחות, קבוצה ד': ציוד מיתוג או ניתוב מעל 59 שלוחות.
עמי גילה: קבוצה ה' מתייחסת לגרסת ציוד חדשה לדגם שניתן לו אישור סוג בעבר.
עמי גילה: אלו הם הדברים באופן כללי.
לאה ורון: מדוע נדרש לכם כל-כך הרבה זמן לבצע את התמחור ולהעביר את התקנות לוועדת הכלכלה מה שכמובן, ככל שאני בררתי, מנע מכם לגבות כסף, ובכך גם המשרד הפסיד, גם המדינה הפסידה.
נתי ביאליסטוק: ברשותכם, אני אתייחס לזה.
נתי ביאליסטוק: כשהוראת השעה תמה ונדרשנו להעביר את זה, היינו צריכים לתאם את הנושא גם עם משרדים אחרים שלא קיבלו את התמחור הראשוני שלנו.
נתי ביאליסטוק: זו בדיקה מורכבת והיא לקחה את הזמן שלה, וגם את שיתוף הפעולה עם המשרדים האחרים.
לאה ורון: מתי תמה הוראת השעה?
נתי ביאליסטוק: אני לא בורח מאחריות לצורך העניין הזה.
נתי ביאליסטוק: האחריות שלנו היא לעשות את זה בזמן.
נתי ביאליסטוק: אבל, היה לנו קושי להרים את הדבר הזה בזמן סביר.
נתי ביאליסטוק: כדי לסבר את האוזן, הגשנו לכם את זה לפני חודשים ארוכים.
נתי ביאליסטוק: נדמה לי שזה מונח פה ממרץ.
איתי עצמון: רציתי לשאול שאלה כללית.
איתי עצמון: כמו שאמרתם, התקנות האלה נקבעו כהוראת שעה פעמיים, אם אני לא טועה, מכיוון שהמשרד הסביר בדיוני ועדת הכלכלה שהכוונה היא לעבור למודל אחר של הסמכת מעבדות חיצוניות.
איתי עצמון: מדוע עכשיו אתם מבקשים להפוך את התקנות להוראת קבע?
שי רטר: שי רטר ממשרד התקשורת.
שי רטר: הכוונה היא שתהיה תחרות.
שי רטר: זאת אומרת שהמעבדות החיצוניות שכבר היום מסוגלות ועושות את הבדיקות הן יוכלו להתמודד בתעריפים הללו, ובעצם תיפתח תחרות.
שי רטר: ברגע שהתקנות לא היו בתוקף, המשרד לא גבה כסף.
שי רטר: בפועל, המעבדות הפסיקו לבצע את הבדיקות.
שי רטר: ולכן, אנחנו רוצים לזרז את התהליך ולקבל את האישור, ואז באמת יהיו במקביל בדיקות במעבדות חיצוניות למשרד.
דוד אזולאי: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?
דוד אזולאי: מי מקריא את התקנות?
רועי ברית: אני אקריא.
רועי ברית: "תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלום בעד מתן אישור סוג ובדיקות של ציוד קצה), התשע"א-2011 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 53א(א)(2) ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן - החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 59א לחוק, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.
רועי ברית: בתקנות אלה - "בדיקה" - בדיקה מלאה, בדיקה מינהלית, בדיקה טכנית או בדיקה משלימה; "בדיקה טכנית" - עריכת בדיקות ומדידות של ציוד קצה, לצורך מתן אישור סוג; "בדיקה מינהלית" - בחינת מפרטים טכניים ומסמכים אחרים שהמציא מבקש; "בדיקה מלאה" - בדיקה הכוללת בדיקה מינהלית ובדיקה טכנית; "בדיקה משלימה" - בדיקה טכנית נוספת לצורך השלמת בדיקה מינהלית; "המנהל" – המנהל הכללי של המשרד, או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות אלה; "המשרד" - משרד התקשורת; "מבקש" - מי שהגיש למנהל בקשה לקבלת אישור סוג, לרבות בקשה לביצוע בדיקה לצורך קבלת אישור סוג.
דוד אזולאי: האם יש הערות לגבי סעיף 1? אין.
דוד אזולאי: בבקשה, תמשיך.
לאה ורון: האם הסעיף מאושר, אדוני?
דוד אזולאי: אחר כך נצביע על הכול.
רועי ברית: "תשלומים 2.
רועי ברית: תשלומים בעד מתן אישור סוג בידי המשרד ובעד בדיקות של ציוד קצה המבוצעות בידי המשרד (להלן - התשלום) יהיו כמפורט בתוספת, לפי העניין.
דוד אזולאי: שאלות לסעיף 2?
דוד אזולאי: הלאה, סעיף 3.
רועי ברית: "מועד ואופן התשלום 3.
רועי ברית: (א) תשלום בעד מתן אישור סוג, ישולם מראש לכל תקופת תקפו של אישור הסוג, לרבות לכל תקופות הארכתו; תשלום בעד בדיקה ישולם לפני תחילת ביצועה.
רועי ברית: (ב) התשלום ישולם בבנק לפי טופס לתשלום שהורה עליו המנהל; מבקש ימציא למנהל את הטופס המקורי שעליו מוטבעת חותמת הבנק.
רועי ברית: (ג) בוטל אישור סוג, הוגבל או הותלה, בין לפי בקשת בעל אישור הסוג ובין לפי כל סמכות שבדין, לא יוחזר התשלום.
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי תקנת משנה (א) המוצעת.
איתי עצמון: אתם מדברים כאן על תקופת תוקפו של אישור סוג.
איתי עצמון: מה בדרך כלל תקופת התוקף של אישור כזה?
איתי עצמון: מי קובע את תקופת התוקף?
איתי עצמון: אני יודע שהשאלה עלתה גם בדיונים קודמים שהוועדה קיימה בהוראות השעה.
שי רטר: התקופה היא בין חמש שנים לעשר שנים, וזה תלוי בציוד עצמו.
שי רטר: להחלטת המנהל בחינת הציוד.
איתי עצמון: למה לקבוע בכלל תקופת תוקף, למה להגביל את תוקף האישור?
שי רטר: האישור, מהגדרתו, הוא מידי פעם משתנה.
שי רטר: זאת אומרת, במשך הזמן הדגם של הציוד עובר שינויים, ולכן יש צורך להגביל את זה בזמן מסוים.
שי רטר: בתום הזמן הזה נבדק שוב הציוד ומקבל אישור.
נתי ביאליסטוק: גם הרשתות הציבוריות והממשק ביניהן – זה מה שחשוב.
דוד אזולאי: האם יש עוד שאלות לסעיף 3?
דוד אזולאי: סעיף 4.
רועי ברית: "שינויים בסכומי התשלומים 4.
רועי ברית: (א) סכומי התשלומים שבתוספת ישתנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן - יום השינוי), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
רועי ברית: (ב) סכום תשלום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
רועי ברית: (ג) בתקנה זו - "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת לשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
רועי ברית: "המדד החדש" - המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום השינוי.
רועי ברית: "המדד היסודי" – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד שפורסם בחודש נובמבר 2010; (ד) המנהל יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח התוספת כפי שהשתנה לפי האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב)."
איתי עצמון: יש לי שתי הערות.
איתי עצמון: הערה ראשונה נוגעת לתקנת משנה (ג).
איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי שאותו נוסח התוספת שכולל את הסכומים יהיה נגיש לציבור גם באתר האינטרנט של המשרד?
איתי עצמון: הערה שנייה נוגעת לעדכון של הסכומים.
איתי עצמון: אתם מציעים כאן שהמדד היסודי יהיה המדד שפורסם בחודש נובמבר 2010.
איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי שזה יהיה מדד אחר לאור העובדה שאנחנו כרגע דנים בתקנות בנובמבר 2011?
איתי עצמון: וגם ביחס ליום העדכון הראשון.
איתי עצמון: מאחר והוועדה היום אמורה לאשר גם את הסכומים, השאלה היא אם ראוי בעוד פחות מחודשיים להעלות שוב את הסכומים לפי השינוי במדד?
איתי עצמון: השאלה היא האם לא ראוי לקבוע שיום העדכון הראשון יהיה, למשל, ב-1 בינואר 2013, ולא בעוד פחות מחודשיים?
עמי גילה: המדד היסודי של נובמבר 2010 הוא בסדר מבחינה זו שאנחנו נמצאים כשנה לאחר מכן, ובינואר 2012 יש פיצוי מדדי על השנה שקדמה - שנה מנובמבר 2010 עד נובמבר 2011 - וחודשיים לאחר מכן יש פיצוי מדדי.
עמי גילה: זה ההיגיון, זה הרציונאל – זה מבחינת המדד היסודי.
עמי גילה: מבחינת האישור שניתן היום והמועד הקרב של העדכון, עבודת התמחיר נעשתה כבר לפני תקופה ארוכה, במקביל המדדים רצו.
עמי גילה: ולכן, יש היגיון שעל פני תקופה כן יהיה איזשהו פיצוי מדדי לזמן שחלף, מכיוון שעבודת התמחיר נעשתה כבר לפני כשנתיים.
דוד אזולאי: שהתקנות ייכנסו לתוקף מ-2012.
דוד אזולאי: גם כך זה יהיה כמעט אותו הדבר כי עד שזה יפורסם ברשומות ועד שזה ייכנס לביצוע.
דוד אזולאי: אפשר להגיד שתחולת התקנות תהיה מהראשון לינואר 2012.
אליאסף אסולין: לאחר המדד?
אליאסף אסולין: בתוספת המדד?
דוד אזולאי: לא.
אליאסף אסולין: מה זה משנה 2012?
אליאסף אסולין: האם כדי שהם ייכנסו ישר עם המדד?
איתי עצמון: כי אתם רוצים לעדכן את הסכומים ב-1 בינואר.
דוד אזולאי: ההערה שנאמרה פה היא שאנחנו הולכים בעצם להעלות פעמיים את המחיר.
דוד אזולאי: פעם אחת עכשיו ובינואר שוב פעם יעלו.
דוד אזולאי: לכן, אני חושב שטוב נעשה - - -
אליאסף אסולין: זה פיצוי מדדי כמו שאמר מר עמי.
אליאסף אסולין: זה לא איזושהי עליה כתוצאה מ- - -
דוד אזולאי: זה היה אצלכם כל-כך הרבה זמן, ופתאום עכשיו זה בוער?
נתי ביאליסטוק: זה לא כל-כך עקרוני.
נתי ביאליסטוק: אנחנו נבצע מה שהוועדה תחליט.
נתי ביאליסטוק: רק להסב את תשומת הלב שהמועדים כאן נקבעו לפי העובדה שהגשנו את זה במרץ.
נתי ביאליסטוק: זה מה שנלקח בחשבון מבחינת העלויות והעדכונים.
נתי ביאליסטוק: המדדים לא כאלה דרמטיים.
רועי ברית: לגבי השאלה השנייה שלך – כל דברי החקיקה שנוגעים לתחום התקשורת מצויים באתר המשרד.
איתי עצמון: אני חושב שנכתוב את זה בתקנות.
דוד אזולאי: קודם כל, צריך להביא את זה לידיעת הציבור כי לא מופיע כאן שזה אמור להתפרסם באינטרנט.
איתי עצמון: אם אדוני יאשר, אנחנו נוסיף.
דוד אזולאי: כן, בהחלט שכן.
מנחם פארי: שמי פארי מנחם ואני יצרן ציוד בארץ במשך 30 שנה, ואני חושב שנשארתי כמעט היחידי כי כל הציוד בא מייבוא.
מנחם פארי: אני הייתי מאוד מבקש שכל האישורים שנותנים יפורסמו באינטרנט מאחר וישנה ירידה רצינית מאוד ברמת הציוד בארץ.
מנחם פארי: בהרבה מאוד רשתות מקבילות לבזק, הציוד לא עומד במצב ביטחוני מלא כי אין לו גיבוי בזמן הפסקת חשמל.
מנחם פארי: כל הדברים האלה לא נשמרים יותר מאז שכל הציוד בא מחוץ-לארץ.
דוד אזולאי: אבל, אם זה מתפרסם באינטרנט, כפי שביקשנו, זה עונה על הדרישה.
מנחם פארי: כן, שכל אישור של ציוד שמגיע לארץ ציוד סיני, תאילנדי, יפורסם בארץ על מנת שנוכל להיווכח שהוא עומד בדרישות במקביל לציוד שאנחנו מספקים לצבא ולמשרד הביטחון.
רועי ברית: התקנות מסדירות את דרך התשלום.
דוד אזולאי: אני בכל זאת אבקש שהמשרד יתחייב לפרסם את הדרישה הזאת כי אני חושב שהיא דרישה צודקת.
דוד אזולאי: נכון שזה לא שייך כרגע לתקנות האלה.
דוד אזולאי: אבל, המשרד בהחלט יכול להיענות לבקשה הזאת.
נתי ביאליסטוק: אני לא כל-כך הבנתי את הבקשה כך שאני לא יודע אם אני יכול להיענות לה.
מנחם פארי: אני פשוט מבקש לראות את תוצאות הבדיקה של ציוד טלפוניה המיוצר במדינות כמו סין ותאילנד וטייוואן שנכנס לארץ, כי אנחנו עומדים מולם במשרד הביטחון ובצבא.
מנחם פארי: הקשר ביניהם הוא לקוי בגלל כל מיני סיבות שהתקנים הם לא תקנים לפי החדשנות הנוכחית.
נתי ביאליסטוק: אני אסביר.
נתי ביאליסטוק: יש פה כנראה אי-הבנה כלשהי.
נתי ביאליסטוק: הבדיקות שאנחנו עושים, אותם אישורי סוגי שאנחנו נותנים, זה ב"רישיון" – נקרא לזה במירכאות – לחבר את ציוד הקצה הזה לרשתות הבזק הציבוריות.
נתי ביאליסטוק: זה לא אומר שום דבר האם הוא טוב יותר מאחרים, או טוב פחות מאחרים.
נתי ביאליסטוק: זה רק אומר שכשהוא יחובר לרשת הבזק הציבורית – בין אם זה הרשת של בזק, בין אם זה הרשת של הוט, בין אם זה רשת אחרת – הוא לא יפגע ברשתות האלה, ולא יפגע בצרכנים אחרים ובבעלי הרישיונות.
נתי ביאליסטוק: אין כאן שום דבר מעבר לזה.
נתי ביאליסטוק: אסור לאף אחד לייבא או לשווק או לייצר ולחבר לרשתות ציוד שאינו בעל רישיון כזה, בעל תעודה שהוא עבר אישור סוג והוא תקין לשימוש בארץ.
נתי ביאליסטוק: זה לא מעיד שום דבר על האיכות שלו.
שי רטר: אני מבקשה להוסיף שברגע שהציוד מקבל את האישור יש דרישה שגם יהיה סימון, ואת מספר האישור על הציוד עצמו.
שי רטר: זאת אומרת, זה משהו שפתוח לציבור, זה לא משהו שאפשר לבוא ולהגיד: יהיו ציודים שלא יקבלו אישור, ואנחנו לא יודעים מה קיבל ומה לא, אלא על כל ציוד צריך להיות מוטבע מספר אישור הסוג.
מנחם פארי: מאחר וכל הציודים מתחברים לאותן רשתות, ואנחנו רואים שהציוד שעומד מולנו איננו עומד בכל התקנים, אנחנו מבקשים לדעת מי בדק אותם ומי נתן את האישור כדי שלא ניכשל בתקשורת.
דוד אזולאי: אדוני, אני מציע לך לפנות בכתב למשרד התקשורת בעניין הזה עם העתק לוועדה.
דוד אזולאי: אני מאמין שתהיה התייחסות לעניין.