GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון איילון: אם זה כך, למה אנחנו צריכים להיות מוקצים?
רון איילון: מסתבר שאפשר להקים ערוצים בפרסומות.
רון איילון: אם אפשר לממן פרסום נוסף במדינת ישראל, אנחנו מבקשים להיות אלה שייקחו חלק בפרסום הזה.
רון איילון: ברגע שהמדינה בעצמה שוברת את המאזן שאומר שרק הערוצים המסחריים הראשיים יהיו בפרסומות - מנשה הסביר טוב מאוד למה צריכים לעשות את זה - אז יש גם אחרים שיכולים וצריכים לפרסם.
רון איילון: אנחנו בוודאות נוזיל את המחירים ללקוחות שלנו אם נוכל לפרסם על הערוצים שלנו.
רון איילון: יש חובות רגולטוריות שונות ומשונות שארוכה המגילה וקצרה היריעה מלתאר אותן, אבל זה בוודאי מתחיל במספר הערוצים שבבעלותנו, אלה שאינם, היכן מותר לנו לשדר, היכן אסור, באיזה שעות, איזה סוגים של ז'אנרים, רגולציות מרגולציות שונות שהגיע העת להיפטר מהן.
רון איילון: אם יש רוח חדשה זאת ההזדמנות לעשות את זה.
רון איילון: התוצאה של החוק כמו שהוא כרגע היא אחת.
רון איילון: מדינת ישראל מפלה באופן בוטה את השוק הפרטי, היא ממשיכה להטיל עליו מגבלות, היא ממשיכה להצר את רגליו, הכל מתוך איזו שהיא מטרה לא מובנת לאפשר עוד כמה ערוצים שאינני יודע בדיוק בשביל מה צריך אותם.
רון איילון: אני גם שמח, מנשה, שאתה מגן באומץ על המפוקחים שלך, אם זה ערוץ 2, ערוץ 10 ואחרים.
רון איילון: אני מתנגד בכל תוקף שייפתחו הפרסומות.
רון איילון: אני רק מצר על זה שההתנגדות שלך לא התגלגלה לתוך הוועדה.
מיטל בשארי: המועצה לצרכנות מברכת על הצעת החוק הזאת.
מיטל בשארי: הצעת החוק הזאת תטיב עם הצרכנים.
מיטל בשארי: הכנסת יותר ערוצים למערך ה-DTT תקל על צרכנים שבטח אין באפשרותם להיות מנויים על חברות כבלים והלוויין.
מיטל בשארי: לא רק זה, היא גם תגרור תחרות יותר גדולה בין החברות, לכן אנחנו רואים בזה עוד איזו שהיא ברכה לצרכנים.
מיטל בשארי: היום, לצערנו הרב, צרכנים שנכנסים בחבילה הצרה בחברות הכבלים והלוויין משלמים על ערוצים שהם לא רואים.
מיטל בשארי: יש איזה שהוא סבסוד צולב.
מיטל בשארי: אנחנו יחד עם חברי הכנסת הצענו שצרכנים ישלמו רק בגין ערוצים שהם רואים, אבל החברות התנגדו.
מיטל בשארי: הם הביאו את כל מה שקורה פה עליהם, את כל המערך של ה-DTT שהתרחב.
מיטל בשארי: אני לא מבינה על מה הם מלינים פה.
מיטל בשארי: לגבי הכנסת ערוצי הברודקסט עם הפרסומות אנחנו מברכים, אבל אנחנו מבקשים שהוועדה והרגולטור ייתן את הדעת שכאשר נותנים את הערוצים האלה לפרסומות יעשו איזו שהיא הגבלה לגבי הפרסומות כך שיהיה בהתחלה ובסוף, זאת אומרת שזה ייטיב עם הצרכן ולא יגרור לאיזה שהן בעיות בשידורים.
מיטל בשארי: עדיף שעם הכללת ערוצי הברודקסט יסודר גם העניין של זמני שידורי הפרסומות באותם ערוצים.
ניצן חן: אני רוצה לחדד מספר דברים שלא נאמרו כרגולטור של מי שאמור בסופו של דבר להתמודד עם אותה נוסחה חדשה שנקראת ערוץ נושאי.
ניצן חן: עד היום לא היה לנו דבר כזה.
ניצן חן: אני מצטרף למחמאות לרשות השנייה.
ניצן חן: אני רוצה לחזור לרישה של הדברים של נגה רובינשטיין על 4 סוגי ערוצים שיעלו לעגלה הזאת.
ניצן חן: אני מסכים לגמרי עם מנכ"לי הוט ויס שמדובר בפלטפורמה רב-ערוצית שלישית.
ניצן חן: אני מברך על כך.
ניצן חן: אני חושב שמדובר פה בבשורה ציבורית צרכנית שחבל שלא נולדה לפני 5 ו-10 שנים.
ניצן חן: אנחנו פה ב-delay מול הרבה מאוד מדינות שהתמודדו בדו-אופול דורסני.
ניצן חן: אני חושב שהעובדה שהמחירים של החבילה של הוט ויס יקרים בכל פרמטר בהשוואה למדינות העולם הנאור הצריכה התערבות של המדינה בהקמת פלטפורמה רב-ערוצית שלישית.
הרצל עוזר: נשמח אם תצרף את הנתונים האלה.
הרצל עוזר: סיסמאות כולם יודעים להפריח.
ניצן חן: זה לא סיסמאות.
ניצן חן: אתה יודע יפה מאוד.
ניצן חן: אני מסכים עם הרישה של דבריך.
רון איילון: השתמשת במונח "מונופול דורסני"?
ניצן חן: דו-אופול דורסני.
ניצן חן: אני מסכים עם כך שצריך פרסום בכבלים ובלוויין.
רון איילון: אתה יודע מה ההגדרה של דו-אופול?
ניצן חן: כנציג אגף תקציבים לשעבר באוצר אתה תסביר לי בהפסקה.
רון איילון: זה הפקיד שממונה על הטלוויזיה הרב-ערוצית.
ניצן חן: אני חושב שהבאתם את זה על עצמכם בכך שהשתנתם מהמקפצה ודאגתם לכך שהצרכן הישראלי לא יקבל חבילה והיקף ערוצים במחיר סביר.
ניצן חן: אני חושב שאם הייתם מסכימים לפני שנה, שנה וחצי לחבילה צרה וולונטרית שתאפשר יכולת בחירה.
רון איילון: אתה זוכר שהייתי אצלך בישיבה לפני שנה וביקשתי שתאשר חבילה צרה?
קריאה: אל תבלבל אותו עם העובדות.
רון איילון: אז לשקר?
ניצן חן: אני חושב שה-DTT זאת בשורה צרכנית.
ניצן חן: יש עדיין כמה דברים שצריך לטפל בהם, כמו למשל ההפרדה בין ערוצים ייעודיים לערוצים נושאיים.
ניצן חן: אני לא יודע מה ההבדל בין שני הדברים האלה, אבל אני חושב שהוט ויס יתמודדו עם זה ולא יקרה להם שום דבר.
ניצן חן: עצם זה שתהיה פלטפורמה רב-ערוצית, גם אם היא נכה ולא תיתן את מגוון והיצע התכנים שיש היום בהוט ויס, זה בהחלט בשורה צרכנית.
ניצן חן: אני גאה להיות שותף בצוות הזה שנתן את הרחבת הערוצים הזאת לטובת הצרכן הישראלי.
ניצן חן: להוט ויס לא יקרה שום דבר.
שלמה מומו נקווה: היום זה יום חג לציבור הנכים.
שלמה מומו נקווה: יש לנו אפיק תקשורת שנקרא גלגלים ברשת, רדיו ללא מגבלות.
שלמה מומו נקווה: לפני 4 חודשים חבריי ואנוכי יזמנו אולפן רדיו אשר ייתן מענה למיליון אנשים בעלי מוגבלות במדינת ישראל.
שלמה מומו נקווה: שלא יצלמו אותנו רק במסכנות, בעזרה ובתרומות, אלא שיישמעו את הקבוצה הזאת שרוצה להשתלב, להיכנס לתוך המתחם החברתי ככל האדם, כשווה בין שווים.
שלמה מומו נקווה: החלום הזה היה שנים לפני.
שלמה מומו נקווה: כולכם יודעים מה הקושי בהקמת דבר כזה.
שלמה מומו נקווה: איך שהתחלנו להקים את האולפן קיבלנו סיוע משמים.
שלמה מומו נקווה: כל הדרך פגשו אותנו אנשים טובים, חלקם יושבים פה.
שלמה מומו נקווה: אני לא רוצה להזכיר שמות, הרשימה ארוכה.
שלמה מומו נקווה: חשוב לציין שהוט, יס, מועצת הכבלים והלוויין, משרד התקשורת והאנשים המכובדים שיושבים כאן באולם, סייעו לנו להגשים חלום.
שלמה מומו נקווה: אני ממש מתרגש שאני עומד בראש הרדיו לציבור הנכים.
שלמה מומו נקווה: היום יש לנו 35 שדרנים ושדרניות שמביאים תוכן חיובי עם רוממות הרוח.
שלמה מומו נקווה: כבר עכשיו אנחנו משדרים את אליפות אירופה בכדורסל על גלגלים.
שלמה מומו נקווה: לצערי, באולם הזה לא הרימו את הדגל הזה.
שלמה מומו נקווה: זאת הפעם הראשונה שספורט הנכים מארח את אליפות אירופה.
שלמה מומו נקווה: חוץ מהספורטאים ובני משפחותיהם אף אחד לא יודע.
שלמה מומו נקווה: הרדיו שלנו יהיה שם.
שלמה מומו נקווה: הקמנו גם ניידת שידור חוץ.
שלמה מומו נקווה: אנחנו נעביר שידורים חיים.
שלמה מומו נקווה: זה יום גדול לתקשורת במדינת ישראל.
שלמה מומו נקווה: כולכם שותפים למיזם הזה.
שלמה מומו נקווה: אני קורא לכולכם להיות חברים שלנו.
שלמה מומו נקווה: אנחנו לא נכנסים לתחרויות, למלחמות ולדברים, אנחנו באים פה עם ידיים נקיות להוביל מהלך חברתי, מיזם שכל מי שראה אותו והיה עורך באולפן היה פעור פה.
שלמה מומו נקווה: אירחנו שרים וחברי כנסת.
שלמה מומו נקווה: אנחנו תחנה א-פוליטית, תחנה חברתית.
שלמה מומו נקווה: ניקח את זה קדימה ונעשה.
שלמה מומו נקווה: אני מבקש, אדוני היושב ראש, שהתחנה של גלגלים ברשת תהיה בממיר הדיגיטלי, כי אם מדברים על משפחות שקשה להן, אז אנחנו זאת הכתובת הראשונה.
שלמה מומו נקווה: אני מבקש שגלגלים ברשת תעלה לשידור ותהיה בממיר כתחנה שתיתן שידור למיליון אנשים עם מוגבלות ובני משפחותיהם.
חיים סלוצקי: אני רוצה לדבר משני מקומות.
חיים סלוצקי: אחד בתור מפיק ערוץ עצמאי.
חיים סלוצקי: ערוצים עצמאיים שייכים למפיקים פרטיים.
חיים סלוצקי: אם אתם מדברים פה על העלאת כמה ערוצים ל-DTT, נשאלת השאלה איזה ערוצים.
חיים סלוצקי: מה האפשרות?
חיים סלוצקי: יש איזו שהיא בעיה.
חיים סלוצקי: אם יגידו ספורט, אז ישאלו למה לא תרבות ובידור.
חיים סלוצקי: אם יגידו בידור, ישאלו למה לא ספורט.
חיים סלוצקי: מי הגורם האחראי שקובע איזה ערוצים עולים לפלטפורמה הזאת?
חיים סלוצקי: אני יושב פה בתור מפיק של ערוץ ובתור מפיק טלוויזיה.
חיים סלוצקי: אנחנו חיים כשהפלטפורמות חיות.
חיים סלוצקי: אם תביאו למצב שהפלטפורמות האלו לא יחיו, לנו לא יהיו חיים.
חיים סלוצקי: לא ליוצרים, לא למפיקים.
חיים סלוצקי: מדברים פה על דברים מנותקים מהשוק האמיתי שלהם.
חיים סלוצקי: בעניין הפרסומות אין לי יד ורגל, לכן ידיי נקיות.
חיים סלוצקי: השוק לא מסוגל היום לספק את ערוץ 2, 10, ערוץ המוסיקה והערוץ הרוסי.
חיים סלוצקי: אין מספיק פרסומות.
חיים סלוצקי: הערוצים האלה מפסידים.
חיים סלוצקי: מה רוצים להקים?
חיים סלוצקי: עוד איזה משהו?
חיים סלוצקי: גם אותם להרוס?
חיים סלוצקי: איפה ישבו כל היוצרים שיוצרים יצירה ישראלית מעולה?
חיים סלוצקי: איפה הם יפיקו?
חיים סלוצקי: היום הם מפיקים בהוט, ביס ובערוצים המסחריים.
חיים סלוצקי: אם תלכו להפיל את הערוצים האלה אתם סוגרים את התעשייה ויצא הפסדכם בשכרכם.
חיים סלוצקי: לא ייתכן.
חיים סלוצקי: מישהו צריך להגן פה על הוט ויס.
חיים סלוצקי: לא ראיתי פה אחד שמגן עליהם.
חיים סלוצקי: לוקחים את הפלטפורמה הזאת כל פעם.
חיים סלוצקי: אני מפיק שם, לכן יש לי אינטרס.
חיים סלוצקי: אין לי אינטרס אישי.
חיים סלוצקי: מתוך 100,200 מפיקים אני מפיק שם.
חיים סלוצקי: לא ייתכן שכל פעם יורידו חתיכה.
חיים סלוצקי: בסוף לא יהיה להם לשלם לנו, כל הרגולציה תלך לפח.
חיים סלוצקי: מישהו מוכרח לעשות קצת מתמטיקה.
אילאיל לבנת: את כל שהיה לנו להגיד בדבר גודלו של שוק הפרסום שטחנו בפני הוועדה הזאת ברפורמה האחרונה שחווינו.
אילאיל לבנת: עוד לא יבשה הדיו על הרפורמה ואנחנו כבר מוצאים את עצמנו בפני רפורמה חדשה.
אילאיל לבנת: הרבה דברים לא ברורים לנו.
אילאיל לבנת: בראש וראשונה לא ברור לנו אותו יצור חדש שנקרא ערוץ נושאי, איך הוא אמור בדיוק להתפרנס, על גבו של מי, מה הוא בדיוק אמור לספק ולתת.
אילאיל לבנת: אמרה היועצת המשפטית של משרד התקשורת שהיא מבקשת לא להיכנס לענייני רגולציה כרגע, אבל כל הפורום המאוד מכובד שיושב כאן תמימי דעים ולא מבין לאיזו רגולציה הערוץ הזה אמור להיות כפוף, מה יהיו החובות שלו.
אילאיל לבנת: יכול להיות שלא זה המקום לדבר על כך, אבל אני חושבת שלהתעלם מהחובות שערוץ כזה חייב ליטול על גבו זה פשוט להסתיר את השמש באצבע במקרה הזה.
אילאיל לבנת: אין מספיק מקום לכולם כדי להתפרנס מפרסומות.
אילאיל לבנת: אתם מכירים את הקשיים שלנו, שטחנו אותם בפניכם.
אילאיל לבנת: אתם מכירים את המספרים מצוין.
אילאיל לבנת: החלטתם לפתוח את השוק לתחרות במסגרת התיקון לחוק הרשות השנייה.
אילאיל לבנת: שם לפחות המערך הוכן, החובות הנדרשים ברורים, הם נשטחו, נפרסו והמשחק ברור.
אילאיל לבנת: פתאום נולד יציר כלאיים חדש, שאנחנו לא מבינים מה יידרש ממנו, לאיזו רגולציה בדיוק הוא יהיה כפוף, מי יפקח עליו ומה יהיו החובות שלו.
אילאיל לבנת: מולו נצטרך להתמודד.
אילאיל לבנת: אני חושבת שאנחנו יכולים לחזור אחד לאחד על הנקודות ששטחו כאן, בעיקר על הדברים של החברים הנכבדים מהוט.
דוד בן-בסט: לפני כשנה הועלה רעיון לאפשר פרסומות בכבלים ובלווין כפיצוי על חבילה צרה.
דוד בן-בסט: אני לא מדבר כרגע על החבילה הצרה, אני רוצה לדבר על הפרסומות בכבלים ובלוויין.
דוד בן-בסט: הסיבה שהפרסומות האלו לא עלו, כי גם משרד התקשורת וגם משרד האוצר בחנו את הנושא.
דוד בן-בסט: היו שתי עבודות.
דוד בן-בסט: אחת שהוכנה על ידי הרשות השנייה, אחת על ידי משרד התקשורת.
דוד בן-בסט: שתי העבודות האלו הראו שעוגת הפרסום היא עוגה קטנה שלא גודלת.
דוד בן-בסט: אנחנו יודעים בחודשים האחרונים שהיא קטנה והיא עוד תלך ותקטן.
דוד בן-בסט: כל תוספת של ערוץ שיקבל את הנתח שלו מהפרסומות יגרום לכך שערוצים אחרים יחדלו מלהתקיים.
דוד בן-בסט: אני יושב-ראש התאחדות תחנות הרדיו.
דוד בן-בסט: בתחנות הרדיו ישנה ירידה משמעותית של כ-30% בפרסומות בחודשים האחרונים.
דוד בן-בסט: אנחנו צופים לירידה הולכת ומתמשכת.
דוד בן-בסט: אנחנו מאוד חוששים.
דוד בן-בסט: יצא לי לדבר עם אבי וייס ביום שישי.
דוד בן-בסט: ההפסדים של ערוץ 2 ו-10 הם בין 40 ל-50 מיליון שקלים ברבעון האחרון.
דוד בן-בסט: אני שואל את הוועדה הנכבדת הזאת מאיפה יבוא הכסף הזה.
דוד בן-בסט: כאוס לעשות בענף זה קל מאוד.
דוד בן-בסט: שום עבודה משמעותית לא נעשתה כדי לבדוק אם אפשר בכלל להוסיף פרסומות, וכאן, בהבל פה, מנסים להכניס פרסומות לעוד 4,5 ערוצי טלוויזיה, כשברור שערוץ טלוויזיה אחד לא יכול לחיות כי בקושי ערוץ 2 ו-10 חיים.
דוד בן-בסט: מאיפה זה ירד?
דוד בן-בסט: ברור שקודם כל זה ירד מהכבלים, מהלוויין.
דוד בן-בסט: על ידי התוספת של הערוצים הדיגיטליים ירדו עוד ועוד אנשים מהכבלים ומהלוויין.
דוד בן-בסט: הפרסומות שתיתנו ב-4,5 ערוצים ירדו גם מערוץ 2, מערוץ 10 ומהרדיו האזורי.
דוד בן-בסט: אני לא מבין לאן אתם רוצים להוביל את המערכת הזאת.
דוד בן-בסט: אני חושב שזאת טעות, זה משגה וזאת תהיה בכייה לדורות.
זוהר קדמון סלע: אני רוצה להצטרף לדברי חברתי, אילאיל, ולחלק מהדברים שנאמרו כאן.
זוהר קדמון סלע: בפברואר סיימנו את חקיקת רפורמת הרישיונות.
זוהר קדמון סלע: היא עדיין לא עמדה במבחן.
זוהר קדמון סלע: היא טרם החלה, וכבר שוק הטלוויזיה המסחרית מצוי במצב מצרפי של פרסום.
זוהר קדמון סלע: אי אפשר במצב הדברים הזה לעשות את הקפיצה הזאת ולפתוח ערוצים ממומני פרסום חדשים בלי לשקול שקילה טובה מאוד וכלכלית עמוקה שתבחן את הייתכנות של הערוצים האלה, את ההשפעה שלהם על כלל השחקנים בשוק הטלוויזיה המסחרית, לוודא שהם לא יתמוטטו ויפילו את כולם יחד איתם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרעיון של ה-DTT היה רעיון יוצא מן הכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא רעיון טוב, הוא רעיון נכון וחכם, אבל לאט לאט הרשות השנייה הפכה לפלטפורמה שלישית שמתחרה ביס ובכבלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמר פה יושב ראש מועצת הכבלים והלוויין שהוא מברך את מדינת ישראל על כך שהיא החליטה להקים פלטפורמה שלישית, רק אני חושבת שראוי והגון שמדינת ישראל תכריז ותגיד להוט ולס שהיא החליטה להקים פלטפורמה שלישית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הם החליטו והם לא מסתתרים מאחורי קשקושים כמו הערוצים הנושאיים - אני מקווה שלנגה יש תשובות, יש לי תחושה שלא.
נגה רובינשטיין: תנסי אותי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ניסיתי אותך הרבה פעמים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הם החליטו שהם רוצים לבוא ולהקים פלטפורמה נוספת, שיבואו ויגידו שהם מורידים להם X אחוזים מהרגולציה, שהם מבקשים מהם להוריד חלק מהפקות המקור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שיבואו ויגידו את האמת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דרך אגב, אני לא מבינה – מישהו גם אמר את זה כאן - מה המטרה ושל מי המטרה לסגור את אחת הפלטפורמות או את שתיהן ביחד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מה שקורה פה מוביל אותנו לסגירה של אחת הפלטפורמות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הדבר הזה יקרה, אז כמובן, כפי שנאמר כאן כבר, תהיה ירידה דרסטית בכמות הפקות המקור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלתי כאן את אדון קדוש איפה הוא נמצא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא אמר את דברו והלך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעניין אותי לדעת איזה סגנון ערוצים אלה יהיו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם הגענו למסקנה שאנחנו רוצים שהטלוויזיה במדינת ישראל תהפוך לאח גדול ותו לא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם זה מה שהחלטנו, בואו נגיד - אני מבקשת רק את האמת - שאנחנו לא רוצים איכות, שאנחנו לא רוצים הפקות מקור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הוט והכבלים ייסגרו, אז איפה כל המפיקים,?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה כל העובדים שעובדים שם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה עם היוצרים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לאן כל האנשים האלה הולכים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה הטירוף הבלתי ברור של לפתוח את השוק ולפתוח את השוק?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראינו את ההפגנות של 100, 200, 400 אלף האנשים של הצדק החברתי שדורשים בגלל שיותר מידי רצו לפתוח את השוק .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יהיו עוד 10 אלפים אנשים חדשים שייפגעו בעקבות הצעת החוק ההזויה הזאת של ההרחבה של ה-DTT.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת על מה שהיה קודם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שהיה קודם היה יוצא מן הכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה היה יופי של רעיון, אבל כפי שאצלנו רגילים בארץ, נתנו לכם אצבע, אתם רוצים את כל היד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: התחלתם מ-3,4,5 ערוצים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טוב אם נכניס 6 או 7 ערוצים, אבל 18 ערוצי טלוויזיה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למי אתם רוצים לפתוח את שוק הפרסום?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי הולך לפרסם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא אם יש איזו שהיא כוונה – אולי האוצר יגיד לי, או שר התקשורת שמאוד אהוד במדינת ישראל – שתגיע לפה עלייה של איזה 2 מיליון עולים מחבר המדינות, מאתיופיה, מצרפת והשוק הולך להתרחב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יושבת פה ושומעת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי משעמם לכם מידי פעם והפורום הזה מאוד מעניין שצריך לבוא עוד עם איזה משהו שמושך את התקשורת ומושך את כל האנשים לכאן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שמי שאחראי על הנושא הזה של ההרחבה של ה-DTT , גם הנושא של הערוצים הנושאיים האלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה הערוצים הנושאיים האלה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איזה נושאים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה בריאות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יהיה בערבית, ברוסית?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי מחליט ?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי עושה את הרגולציה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לסיים ולומר שכל אחד שיחליט שהוא רוצה להיות פלטפורמה DTT יוכל להפוך להיות חברה כזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמעתי על חלק מהקונגלומרטים הגדולים של חברות הסלולר שגם רוצים להתחרות ביכולת חלוקת ה-DTT לבתים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חברים, אנחנו מדברים נגד הריכוזיות, אבל בעצם מחזקים את אותם אלה שהם חזקים.
נגה רובינשטיין: הפוך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה ממש לא הפוך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הפוך אם תבואי ותגידי שאתם מתחייבים שאף חברה גדולה במדינת ישראל לא תקבל את הזיכיון לעשות ערוצים נושאיים ולמכור את ה-DTT .
נגה רובינשטיין: זה משהו שאפשר לשקול אותו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לכם מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בכל מקרה מבקשת שתשקלו את זה שוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני פחות או יותר אמרתי מה אני הולכת להצביע.
עופר מרגלית: החוק הזה מציב אותנו בשורה אחת עם כל המדינות המפותחות בעולם, שהחלו בתהליך כזה כבר בתחילת שנות ה-2000.
עופר מרגלית: יש לי פה רשימה – אני אוכל להעביר לכם אותה אחר כך – של כל מדינות אירופה.
עופר מרגלית: יש מדינות עם 30, 40 ערוצים.
עופר מרגלית: בכל המדינות קיים מערך שידור דיגיטלי מאוד..
הרצל עוזר: בכל המדינות האלו לא הייתה טלוויזיה רב-ערוצית.
הרצל עוזר: הן יותר מפגרות מאיתנו.
הרצל עוזר: היה DTT.
הרצל עוזר: הרב-ערוצי נכנס אחר כך.
הרצל עוזר: אצלנו זאת מדינה מאוד מתקדמת כי הרב-ערוצי התחיל קודם, ה-DTT מאוחר.
הרצל עוזר: אל תהפכו את היוצרות ותעשו את הפרימיטיבי למתקדם.
קריאה: עדיף מאוחר מאשר אף פעם לא.
עופר מרגלית: מה שחשוב הוא כמות השידורים שניתנים בחינם לצרכנים .
עופר מרגלית: זה מה שחשוב פה.
רון איילון: ה-DTT בבריטניה מתפרנס מ-80 מיליון תושבים שיש להם פרסומות.
רון איילון: יכול להיות במשרד האוצר בבריטניה.
עופר מרגלית: נקודה שנייה משמעותית בחוק הזה מבחינתנו היא בעצם מערך מורכב שיוכל אולי להוות סוג של אלטרנטיבה לטלוויזיה הרב-ערוצית.
עופר מרגלית: הוא יאפשר לצרכנים לחסוך עלות מאוד משמעותית של כ-2500 שקלים לשנה, שזה בעצם 20% מההוצאה של משקי בית על תקשורת.
עופר מרגלית: זאת ההוצאה השנייה בגודלה.
גליה וורגן: אני רוצה להתייחס לדברי היושב-ראש על איזונים, לדברי חברת הכנסת על עובדי ענף התקשורת, ולהאיר את זה מזווית של עובדי ענף הכתוביות שהתאגדו לפני כשנה בהסתדרות הכללית.
גליה וורגן: להצעת החוק שדנים בה עכשיו יש השלכות על מקור הפרנסה של מתרגמי הכתוביות.
גליה וורגן: אנחנו רוצים להציע שינויים שבמקביל לכך יגנו על זכויותינו כמתרגמי כתוביות.
גליה וורגן: הם יעגנו גם את זכות הציבור לקבל תרגום איכותי ועברית רהוטה ותקנית בכתוביות שהוא רואה בטלוויזיה.
גליה וורגן: למרבה הצער אין היום הלימה בין החשיבות של העיסוק בתרגום וההשפעה שלו על רמת העברית, לבין שכר המתרגמים שנשחק בעשור האחרון בעשרות אחוזים ומלכתחילה היה נמוך מאוד.
גליה וורגן: למה שכר המתרגמים מעניין אתכם?
גליה וורגן: כי שכר המתרגמים משפיע ישירות על איכות התרגום.
גליה וורגן: למה איכות התרגום מעניינת אתכם?
גליה וורגן: מכיוון שהיום החשיפה הגדולה ביותר למילה העברית הכתובה היא בכתוביות.
גליה וורגן: עם הספר או לא, היום כולם, בעיקר ילדים ונוער אבל גם אנחנו, רואים יותר כתוביות מאשר קוראים ספרים, לכן חשוב שהעברית בכתוביות תהיה רהוטה, נכונה ומדויקת.
גליה וורגן: את הדברים האלה אנחנו מבקשים לעגן בחקיקה ולהסדיר את העיסוק ואת איכות התרגום בחקיקה.
גליה וורגן: מבחינתנו זאת הזדמנות ראשונה להכניס את הנושא לחקיקה.
גליה וורגן: אנחנו נעשה את זה בהמשך בהערות להצעת החוק.
לאה ורון: כמה אנשים עוסקים בתרגום?
גליה וורגן: בפועל כ-150 איש.
גליה וורגן: חלקם עוסקים בזה בצורה חלקית.
דבורה קמחי: רציתי להזכיר לכולם שבנוסף לכל החובות הרגולטוריות בתחום התוכן שמוטלות על הערוצים המסחריים ועל בעלי הרישיון שאותן אנחנו ממלאים ככתבן וכלשונן, חלים עלינו גם תשלומים רבים ומגוונים.
דבורה קמחי: עכשיו, על פי ההצעה החדשה, נוסף גם תשלום של דמי הפצה.
דבורה קמחי: אנחנו משלמים תמלוגים למדינה, דמי זיכיון ועכשיו נשלם גם דמי הפצה.
דבורה קמחי: אנחנו מבקשים במהלך תהליך החקיקה לתת את הדעת ושמישהו יראה את המפה הכוללת ואת הייתכנות הכלכלית של כל התשלומים אל מול פתיחת שוק הפרסום לתחרות.
רוברט טיבייב: אין לי בעיה שליס ולהוט יש שליטה בשוק.
רוברט טיבייב: אני לא מתנגד לזה שרוצים להכניס את הערוצים החדשים.
רוברט טיבייב: הבעיה אצלי היא איך זה נעשה.
רוברט טיבייב: זו בדיוק הדילמה.
רוברט טיבייב: אני לא בטוח שמישהו חשב בכלל איך לעשות את זה ואיך להמשיך.
רוברט טיבייב: נכון לעכשיו אני לא בטוח.
רוברט טיבייב: אני מסכים עם מה שאמר מר סלוצקי.
רוברט טיבייב: יש אנשים שכבר עשו את זה, השקיעו לא רק כסף אלא רעיונות, ועכשיו המדינה באה ורוצה לקחת את זה מהם.
רוברט טיבייב: אני לא בטוח שחברי הכנסת מסכימים עם הדבר הזה.
רוברט טיבייב: כדאי לנו לשקול את הדבר הזה היטב.
טל רוזנפלד: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע"א-2011.
טל רוזנפלד: פרק א':ה גדרות 1.
טל רוזנפלד: הגדרות.
טל רוזנפלד: בחוק זה – "אמצעי שליטה", בתאגיד – כל אחד מאלה: (1) זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל לה של תאגיד אחר; (2) הזכות למנות דירקטור או מנהל כללי, ובתאגיד שאינו חברה – בעלי תפקידים דומים; (3) הזכות להשתתף ברווחי התאגיד; (4) הזכות לחלק ביתרת נכסי התאגיד לאחר סילוק חובותיו, בעת פירוקו; "בעל עניין" – מי שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה; "הגורם המפעיל" – הגורם המפעיל לעניין תחנות שידור ספרתיות לפי הוראות חוק זה, שמונה לפי סעיף 2(א); "החזקה" – לעניין אמצעי שליטה בתאגיד – במישרין או בעקיפין ,בין לבד ובין יחד עם אחרים, לרבות באמצעות אחר ובכלל זה נאמן או שלוח, או באמצעות זכות המוקנית לפי הסכם, לרבות ברירה להחזקה שאינה נובעת מניירות ערך המירים, או בכל דרך אחרת; זיכיון לשידורי טלוויזיה", "זיכיון לשידורי רדיו", "ערוץ 2" ו"הערוץ השלישי", "ערוץ הכנסת" ו"רישיון לשידורי טלוויזיה" – כהגדרתם בחוק הרשות השנייה; "חוק הרשות השנייה" – חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990; "חוק התקשורת" – חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982; "טכנולוגיית חדות גבוהה" – טכנולוגיית שידור ברזולוציה גבוהה של שידורי טלוויזיה (High Definition (HD);
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לגבי הבעלות של 5% וכאלה.
כרמל שאמה-הכהן: בעל עניין.
נגה רובינשטיין: זאת ההגדרה הסטנדרטית.
אתי בנדלר: הגדרה סטנדרטית רלוונטית לעניין בעלויות צולבות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על ההגדרות שהוקראו עד לרגע זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההגדרות שהוקראו?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד ההגדרות מ"אמצעי שליטה" בסעיף 1 ועד "טכנולוגיית חדות גבוהה" אושרו
טל רוזנפלד: "טכנולוגיית חדות רגילה" – טכנולוגיית שידור ברזולוציה רגילה של שידורי טלוויזיה (Standard-Definition (SD)); "היום הקובע" – יום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014); "המועצה לשידורי כבלים ולווין" – המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין כמשמעותה בחוק התקשורת; "מועצת הרשות השנייה" – מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו כמשמעותה בחוק הרשות השנייה; "מנהל הגורם המפעיל" – מי שעומד בראש הגורם המפעיל" "משדר ערוץ ייעודי" – כהגדרתו בסעיף 6א לחוק התקשורת, ובלבד שנקבע, לפי הוראות סעיף 6לד(א3) לחוק האמור, כי הוא רשאי לממן את שידוריו באמצעות שידורי פרסומת; "משדר ערוץ ייעודי בשפה הערבית" – משדר ערוץ ייעודי, לעניין ערות ייעודי בשפה הערבית;
נועה גבע: האם ערוץ ייעודי זה ערוץ שנבחר במכרז שבו נאמר שהוא אמור לעלות על מערך ההפצה?
קריאה: ערוץ ייעודי מפנה להגדרה בחוק התקשורת.
נגה רובינשטיין: זאת אותה הגדרה.
נועה גבע: האם כדי לעלות עכשיו למערך ההפצה הוא לא צריך לעבור מכרז מחודש?
נגה רובינשטיין: לא, אין צורך.
נועה גבע: זה משהו שנכתב בתזכיר החקיקה של משרד התקשורת בזמנו.
נגה רובינשטיין: שמה?
נועה גבע: שערוץ ייעודי שעבר ערוץ לפני 10 שנים..
נגה רובינשטיין: באיזה תזכיר זה נכתב?
נועה גבע: תזכיר שלכם שהפצתם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה היום הקובע?
טל רוזנפלד: היום הקובע זאת הגדרה שייעשה בה שימוש אחר כך.
טל רוזנפלד: מדובר ביום שבו הבעלות במערך עוברת מהרשות השנייה לגורם המפעיל.
נגה רובינשטיין: בראשית הדיון הסברנו שהצעת החוק מחולקת לשני חלקים מבחינת הזמן שלה.
נגה רובינשטיין: יש את פרק הזמן שבו המערך ממשיך להיות מופעל ומוקם על ידי הרשות השנייה, ופרק הזמן, שזה היום הקובע, שהמערך מועבר לגורם המפעיל שהוא הגורם הציבורי ממשלתי שהשרים, באישור הממשלה, קבעו מי הוא.
נגה רובינשטיין: ההוראה המהותית תהיה בהמשך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אם הרשות השנייה כל כך טובה צריך לקחת את זה ממנה?
נגה רובינשטיין: אנחנו התייחסנו לזה בראשית הדברים.
נגה רובינשטיין: חשוב מבחינת הממשלה - זאת העמדה של הצוות שהמליץ והרשות השנייה הייתה חלק ממנו והייתה שותפה להמלצה שלו - שלא נכון שמי שמסדיר את תחום הרגולציה באופן פרטני ופועל באופן שוטף בתחום התוכן מול בעלי זיכיונות ובעלי רישיונות, הוא גם זה שיפעיל ויפיץ את המערך.
נגה רובינשטיין: זאת גם הדוגמה שאנחנו רואים בהרבה מאוד מדינות בעולם, שמי שמפיץ הוא לא הגורם שיוצר את הרגולציה באופן פרטני כלפי חלק מהגופים שנמצאים על המערך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הולכת להיות רגולציה חדשה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רצינו ברית המועצות.
נגה רובינשטיין: דווקא זאת הסיבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הולך להיות רשות?
חיים סלוצקי: אפשר להבין מי יפקח על הערוצים האלה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה כסף יעלה הגוף הזה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה תמלוגים אותם ערוצים נושאיים יצטרכו לשלם כדי לממן את הגוף הזה?
נגה רובינשטיין: הרגולציה עצמה -וזה עונה גם לשאלה של חברת הכנסת וגם לשאלה שנשמעה מכאן - אינה משתנה.
נגה רובינשטיין: הגופים שמפקחים היום על הגופים המשדרים ימשיכו להיות אותם גופים, אבל הגורם המפעיל שמפעיל כאן מערך מאוד מכובד שעליו מפקחים כל מיני גופים.
נגה רובינשטיין: גם אם תהיה ברית המועצות זה לא יסייע מכיוון שיש שם את רשות השידור, יש את ערוץ הכנסת שהכנסת ומועצת הכבלים והלוויין מפקחים עליו.
נגה רובינשטיין: יש כאן מגוון גופים עם מגוון מפקחים.
נגה רובינשטיין: לא נכון שאחד מהם יהיה הגורם שמפעיל את התשתית הזאת.
נגה רובינשטיין: צריך להיות גורם שמנותק לחלוטין מתחום הרגולציה.
נגה רובינשטיין: התפקיד שלו הוא תפקיד הנדסי, תפקיד טכני.
נגה רובינשטיין: העלות שנמצאת היום לא אמורה להיות עלות שונה.
נגה רובינשטיין: מדובר בהמשך ישיר של הפעילות של הרשות השנייה, לכן אותם אנשים שעוסקים בתחום הזה היום יעסקו גם בהמשך.
נגה רובינשטיין: מדובר בהעברה בתוך המדינה מתאגיד ציבורי שהוא חלק מהמדינה לגורם בתוך המדינה.
נגה רובינשטיין: מנשה, זה לא נכון?
נגה רובינשטיין: לא נכון.
מנשה סמירה: אני מבקש להסביר.
מנשה סמירה: ציטטת אותי לא במדויק.
מנשה סמירה: בכלל לא היית בוועדה.
נגה רובינשטיין: מה שיש לי להסתמך עליו זה סיכום הוועדה שהועבר.
מנשה סמירה: אני פה.
נגה רובינשטיין: בוא רק נהיה שקופים בעניין הזה.
מנשה סמירה: נהיה שקופים.
נגה רובינשטיין: סיכום הוועדה ממליץ המלצה מסוימת.
נגה רובינשטיין: אם הוועדה סבורה אחרת אנחנו נשמח לדעת מזה.
מנשה סמירה: יש כמה דברים שהשתנו מאז המלצות הוועדה.
מנשה סמירה: החוק הרחיב את המסגרת.
מנשה סמירה: הוועדה הבין משרדית דיברה על הרחבה על בסיס כמה עקרונות.