GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נגה רובינשטיין: זה הרבה יותר מינורי מזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא נראה כך.
נגה רובינשטיין: יש שני סוגים של עלויות ביחס למערך הזה.
נגה רובינשטיין: יש עלויות הקמה ועלויות הפצה.
נגה רובינשטיין: היום העלויות ההקמה ממומנות מקיזוז התמלוגים.
נגה רובינשטיין: יש תמלוגים משולמים.
נגה רובינשטיין: הדבר הזה מקוזז משם.
נגה רובינשטיין: עכשיו אנחנו מרחיבים את האפשרות.
מנשה סמירה: כבר לא.
מנשה סמירה: זה נכון לתמלוגים, אבל זה כבר לא מקוזז.
נגה רובינשטיין: הצעת החוק הזאת - אני חושבת שזה דבר מבורך כי ברגע שהממשלה מכירה בזכות לצפות בשידורים בחינם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמענו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אלה משפטים מאוד יפים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הלוואי ולאוצר היה מצפון והוא לא היה מעלה ב-20 אגורות את הדלק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פתאום האוצר נורא דואג לציבור.
נגה רובינשטיין: עד העת האחרונה המימון של הדבר הזה נעשה באמצעות קיזוז תמלוגים.
נגה רובינשטיין: במקום שהתמלוגים יגיעו לאוצר המדינה, הם אלה שיממנו את הקמת המערך.
נגה רובינשטיין: מדובר באותם כספים.
נגה רובינשטיין: השינוי שנעשה כאן הוא לא שינוי כל כך דרמטי.
נגה רובינשטיין: יתכן שלא הכל יהיה מהתמלוגים.
נגה רובינשטיין: יהיה גם מהתמלוגים וגם מאוצר המדינה, כאשר ממילא אם התמלוגים לא הולכים לדבר הזה, הם הולכים לאוצר המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: זה היינו אך.
כרמל שאמה-הכהן: זה אותו כסף.
נגה רובינשטיין: לכן ההבדל הוא לא הבדל גדול.
מנשה סמירה: חלק א' של הקמת המערך היה כפי שתיארה נגה, כלומר מכספי התמלוגים ששילמו זכייני הטלוויזיה בעיקר.
מנשה סמירה: הכספים נגבו על ידי הרשות השנייה וקוזזו לטובת הקמת המערך.
מנשה סמירה: זה מה שהיה.
מנשה סמירה: את העודפים העברנו לאוצר.
מנשה סמירה: חסכנו והעברנו לאוצר.
מנשה סמירה: זה השינוי וחשוב לציין.
מנשה סמירה: במעבר לרישיונות התקבל תיקון שהעביר את גבית התמלוגים מהרשות השנייה לידי האוצר.
מנשה סמירה: בשלב הזה, או בהקמת חלק ב' של המערך, זה כבר לא יהיה על ידי קיזוז אלא על ידי הקצאת משאבים.
נגה רובינשטיין: זה אותו כסף.
מנשה סמירה: המקור שלו הוא התמלוגים.
מנשה סמירה: נכון שהיינו בדיונים באוצר, הבטיחו לנו שהכספים יגיעו בזמן והכל יהיה בסדר על-מנת שאפשר יהיה לעמוד בלוחות הזמנים.
מנשה סמירה: אני מבקש לציין שאנחנו מוטרדים.
מנשה סמירה: בשונה מהקמת המערך בחלק א' שהתקציב היה אצלנו ויכולנו לרוץ מהר מאוד ועמדנו בלוחות הזמנים, היום התקציב לא נמצא אצלנו.
מנשה סמירה: כספי התמלוגים נמצאים באוצר.
מנשה סמירה: אנחנו נצטרך לקבל אותם על פי הקצאה תקציבית.
מנשה סמירה: הם כבר שיירנו אותם, אבל ההזרמה לא תהיה באותה שיטה.
מנשה סמירה: אם הכסף לא יזרום באותה שיטה שהייתה בפעם הקודמת ולא יגיע במועדו - כמובן בהתאם למכרזים שאנחנו נבצע - אנחנו עלולים לא לעמוד בלוחות הזמנים.
נגה רובינשטיין: זה לא רלוונטי לשאלה שנשאלה כאן על ידי חברת הכנסת.
נגה רובינשטיין: אין מדובר בתוספת של כספים.
נגה רובינשטיין: אין מדובר בכסף שיבוא על חשבון אוצר המדינה מעבר למה שהיה.
מנשה סמירה: כספי התמלוגים, נכון להיום, אמורים לכסות את זה.
מנשה סמירה: זה התכנון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא אמורים באיזה שהוא שלב להוריד להם את התמלוגים?
נגה רובינשטיין: לבעלי הזיכיונות נעשתה הפחתה של התמלוגים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת שזה בא מכספי המדינה בסופו של דבר.
עופר מרגלית: הסכום שצפוי להיכנס בשנים הקרובות אמור לכסות את הקמת המערך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הקמת המערך קיימת.
עופר מרגלית: ההרחבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואחרי זה?
עופר מרגלית: זהו, נגמר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כל כך פשוט, למה אנחנו מבזבזים זמן?
חיים סלוצקי: אין לאוצר משהו יותר חשוב לעשות עם הכסף הזה?
חיים סלוצקי: זה כסף של האוצר.
חיים סלוצקי: כל התמלוגים האלה זה קשקוש, כי בסוף זה אותו מקור.
חיים סלוצקי: אני רוצה להבין אם במצב היום אין דבר יותר חשוב במדינת ישראל מאשר להקים פלטפורמה שלישית?
חיים סלוצקי: שמישהו ייתן לי תשובה.
יעקב שמש: אתה יודע כמה משלמים על כבלים ולוויין בשנה?
חיים סלוצקי: תן להם פרסומות, הם יורידו את המחיר.
הרצל עוזר: אתה יודע כמה משלמים על מכוניות?
חיים סלוצקי: אתם מקימים סעיף תקציבי חדש בזמן.
חיים סלוצקי: .
חיים סלוצקי: זה הכי חשוב?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם פשוט רוצים להקים גוף חדש שיעלה הרבה מאוד כסף.
חיים סלוצקי: הדבר החשוב במדינת ישראל הוא להעביר עשרות מיליונים להקמת פלטפורמה שלישית מיותרת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשביל לסדר הכנסה לכמה חברים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה לכם?
עופר מרגלית: צריך לספק לכל האזרחים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איזה אזרחים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אתה דואג לאזרח, למה העלית את מחיר הדלק?
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, מה זה הקשקוש הזה?
כרמל שאמה-הכהן: הוא העלה את הדלק?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא קשקוש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא יכולים להגיד לי שהם דואגים לציבור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראינו איך האוצר הזה דואג לציבור.
הרצל עוזר: אתם לא דואגים לציבור.
הרצל עוזר: אתם מבזבזים עשרות מיליוני שקלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם פשוט הביאו לפה הצעת חוק להקמת גוף שלישי שיעלה המון כסף לקופת המדינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת למה.
מיכל רפאלי כדורי: ואז יתקנו את החוק ויפריטו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אף אחד לא יכול לחשוד שיש לי איזו אהבה גדולה לכבלים וללווין אחרי שאני נכנסת בהם טוב מאוד בגלל השירות לציבור, בגלל קנסות היציאה וכל הדברים האלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך מדינת ישראל, כשיש מאות אלפי אנשים בחוץ שאין להם מה לאכול, חושבת להקים עוד גוף?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשביל להחזיק עוד מנהל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד יושב-ראש?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד כמה טכנאים?
חיים סלוצקי: אני חושב שכדאי להסביר לעם ישראל מה עושים פה.
חיים סלוצקי: מבזבזים פה עשרות מיליונים בשקט, בחדרי ועדה, כאשר יש מצוקה בבתי חולים, אין דירות וכו'.
חיים סלוצקי: מוציאים פה עשרות מיליונים לפלטפורמה לא נחוצה, מיותרת.
מיכל רפאלי כדורי: סלוצקי, אל תדאג, יפריטו את זה מהר מאוד כי יצטרכו את הכסף.
מיכל פליישר: בסעיף 3 יש איזה שהוא רמז שאותי מאוד מטריד.
מיכל פליישר: מדובר כל הזמן על הגוף הזה.
מיכל פליישר: אנחנו מדברים כבר חצי שנה על אותו גוף שיוקם ולא יהיה הרשות השנייה.
מיכל פליישר: לא ברור מי הוא.
מיכל פליישר: לא קיבלנו תשובה למה הוא.
מיכל פליישר: בסעיף 3 כתוב שאותו גורם יפעיל, יתכנן ויפיץ את השידורים בעצמו או באמצעות אחר.
מיכל פליישר: מי הוא אותו גוף שיפיץ באמצעות אחר?
קריאה: כתוב במפורש שבאמצעות אחר זה לא מפקח על שידורים.
קריאה: גם אין לו נגיעה לשידורים.
נגה רובינשטיין: כתוב בהמשך מי הוא אותו אחר.
יעקב שמש: אין פה טריק.
יעקב שמש: היום הרשות השנייה אחראית על הרשת.
יעקב שמש: בחלק מהמקרים מי שמתחזק את הרשת זה בזק.
יעקב שמש: הוא הקבלן האחר.
יעקב שמש: בעולם הזה מקובל שחלק מהתחזוקה הוא על ידי קבלנים חיצוניים.
יעקב שמש: גם היום חברת הוט, שעושה תחזוקה של הרשת, מפעילה גורמים חיצוניים.
נגה רובינשטיין: היא גם פועלת באמצעות אחר.
נגה רובינשטיין: זה נמצא ברישיון שלכם.
דנה נויפלד: אני מזכירה שהערוצים האלה כבר היום נועדו כדי שהם יוכלו להיקלט בכל בית ובית בלי הסיוע של הפלטפורמות הרב ערוציות.
דנה נויפלד: כל מה שהצעת החוק הזאת עושה זה לקחת רעיון צרכני כך שכל אחד יוכל לקלוט בעלות חד-פעמית מספר ערוצים בסיסיים מבלי שהוא יהיה חייב להתקשר כמנוי של חברת הכבלים או חברת הלוויין.
דנה נויפלד: ההצעה הזאת באה כרגע ומרחיבה במעט את אותם ערוצים.
דנה נויפלד: הקמת המערך כבר היום מומנה מהתמלוגים.
דנה נויפלד: אין שום שינוי בעניין הזה.
דנה נויפלד: להיפך.
דנה נויפלד: מה שההצעה כרגע אומרת זה שבכל מקרה זה יבוא מאוצר המדינה, גם אם לא יהיה די בתמלוגים.
דנה נויפלד: .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא רוצים שתקציב המדינה יקטן במצב שאנחנו נמצאים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל שקל חשוב.
דנה נויפלד: אני ממש מתפתה לדבר על ההצעה הקודמת שדנו בה, שהעבירה 25 וחצי מיליון שקל מאותם תמלוגים לצורך מסוים.
נגה רובינשטיין: על איזה סכומים אנחנו מדברים כאן?
דנה נויפלד: חדשות מקומיות.
דנה נויפלד: זה גם היה מכספי התמלוגים.
דנה נויפלד: אנחנו משתמשים בכספים האלה, מיעדים אותם לכל מיני צרכים.
דנה נויפלד: פה, לצורך העניין, זה לעניין הרחבת המערך.
דנה נויפלד: לפני שעתיים דנו לגבי העברה לחדשות המקומיות.
דנה נויפלד: זה בא על חשבון דברים אחרים.
דנה נויפלד: בשביל שכל אחד יוכל לקלוט את השידורים האלה יש מקום להרחבת המערך.
דנה נויפלד: זה שזה נעשה מתקציב המדינה זה דבר מבורך.
חיים סלוצקי: תנו לרופאים.
חיים סלוצקי: יש נחיצות נורא גדולה לרופאים בבתי חולים.
חיים סלוצקי: את לא חושבת שזה יותר חשוב?
כרמל שאמה-הכהן: סלוצקי, יש להם הרבה כסף.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא על חשבון זה.
כרמל שאמה-הכהן: רק צריך לשחרר.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד- 2 נגד – 1 אושר
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה שיירשם שחברת כנסת אחת דאגה לכספי הציבור.
נגה רובינשטיין: אנחנו מדברים רק על הדיווחים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את יודעת כמה יעלו הדיווחים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מכירה את זה.
אתי בנדלר: ביקשתי לא להצביע על ההגדרה של מנהל הגורם המפעיל.
אתי בנדלר: אני חושבת שעכשיו, משאושרו סעיפים 3 ו-5, כאשר סעיף 5 מטיל תפקיד על מנהל הגורם המפעיל, יש צורך לחזור להגדרה.
אתי בנדלר: ככל שהגורם המפעיל יהיה תאגיד שהוקם בחוק – יכולה להיות מוקמת חברה ממשלתית חדשה לצורך העניין הזה – אני עדיין לא יודעת מי יהיה המנהל שעליו מוטלת החובה, האם יו"ר דירקטוריון או מנכ"ל.
אתי בנדלר: בכל מקרה אין טעם להשאיר את ההגדרה.
נגה רובינשטיין: ככל שיהיה מדובר בחברה ממשלתית או בתאגיד ציבורי זה יהיה מנהל אותו גוף.
אתי בנדלר: אז תכתבי מנהל אותו גוף.
דנה נויפלד: הבעיה היא שלפעמים, כשזה יחידת סמך ממשלתית, אין.
נגה רובינשטיין: אז בואי נתייחס רק לפסקאות 2 ו-3.
כרמל שאמה-הכהן: תכינו נוסח.
דוד בן-בסט: המדינה הבטיחה לבית המשפט הגבוה לצדק שב-2013 התמלוגים ירדו ל-0.
נגה רובינשטיין: ביחס למי?
דוד בן-בסט: ביחס לכבלים, ללווין ולחברות אחרות.
נגה רובינשטיין: המימון הזה לא קשור.
דוד בן-בסט: ברגע שהתמלוגים ירדו ל-0, ממילא המימון יגיע כולו מתקציב המדינה.
דוד בן-בסט: לא יהיה תקציב שממנו ניתן יהיה לגזור את אותן עלויות.
עופר מרגלית: התמלוגים הצפויים בשנתיים הקרובות אמורים לכסות את זה.
דוד בן-בסט: אתה טועה, כי בשנה הבאה זה על 2.5, אחרי זה 1, ואחרי זה זה יורד ל-0.
עופר מרגלית: בדקנו את הנושא הזה.
טל רוזנפלד: פרק ד': הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות 6.
טל רוזנפלד: הפצת שידורי טלוויזיה באמצעות תחנות שידור ספרתיות (א) הגורם המפעיל יפיץ באמצעות תחנות השידור הספרתיות את שידורי הטלוויזיה של הגופים המפורטים בפסקאות שלהלן, במסגרת ערוצי טלוויזיה כמפורט באותן פסקאות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד 6(א) רישה?
טל רוזנפלד: בעלי זיכיונות לשידורי טלוויזיה בערוץ 2- במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה, ובעל הזיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ השלישי – במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה; זה כמו המצב היום, שרשת וקשת משודרים במסגרת ערוץ 1 במערך וערוץ 10 משודר בערוץ נוסף.
מנשה סמירה: מדובר בערוץ 2 ובערוץ 10.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 6(א)(1)?
טל רוזנפלד: 6(א)(2) בעלי רישיונות לשידורי טלוויזיה – במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה, לכל בעל רישיון;
נגה רובינשטיין: בעלי הרישיונות מכוח חוק הרשות השנייה.
מנשה סמירה: מבקשי הרישיונות החדשים.
טל רוזנפלד: 6(א)(3) הכנסת, לגבי שידורי ערוץ הכנסת – במסגרת ערוץ טלוויזיה אחד בטכנולוגיית חדות רגילה; מי בעד?
טל רוזנפלד: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר
טל רוזנפלד: 6(א)(4) רשות שידור – במסגרת שני ערוצי טלוויזיה בטכנולוגיית חדשות רגילה (בפסקה זו – הערוצים העיקריים); שידרה רשות השידור ערוץ נוסף על הערוצים העיקריים, באמצעות טכנולוגיית חדות גבוהה (בפסקה זו – הערוץ הנוסף), יפיץ הגורם המפעיל גם את שידורי הערוץ הנוסף, אם ביקשה זאת רשות שידור, באמצעות טכנולוגיית חדות גבוהה, ובבלד שאם מצאו השר הממונה על ביצוע חוק הרשות השידור ושר האוצר כי שידורי הערוץ הנוסף אינם ניתנים לצפייה על ידי מרבית משקי הבית שברשותם ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית, ישודרו שידורי הערוץ הנוסף במקביל גם באחד מהערוצים העיקריים, לתקופה שיורה עליה השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור; כבר היום יש במערך שני ערוצים של רשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: איזה ערוצים אלה?
טל רוזנפלד: 11 ו-33.
טל רוזנפלד: עכשיו הם יוכלו לבקש שיהיה ערוץ נוסף של רשות השידור בטכנולוגיית HD.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של לא נקלט?
טל רוזנפלד: מי שיש לו ממיר דיגיטלי אבל אין לו טלוויזיה שיכולה לקלוט HD.
כרמל שאמה-הכהן: ואז מה הפתרון?
טל רוזנפלד: שר האוצר והשר הממונה על חוק רשות השידור יוכלו להורות לרשות השידור לשדר במקביל לשידורים ב-HD באחד מערוצי ה-SD, זאת אומרת בערוץ 1 או בערוץ 33.
טל רוזנפלד: זה לתקופה שיורה עליה השר הממונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המכשיר שמשדר את ה-HD הוא אותו מכשיר, או שצריך לעשות שדרוג?
דנה נויפלד: במידה שרשות השידור תרצה לשדר ערוץ נוסף בטכנולוגיית HD.
אתי בנדלר: זאת אומרת שהשידורים שלו יהיו שונים מאלה המשודרים בערוצים 11 או 33.
דנה נויפלד: לרוב האנשים שקנו את עידן פלוס אין בכלל טלוויזיית HD.
דנה נויפלד: כרגע לא בהכרח יש להם טלוויזיית HD.
דנה נויפלד: אם יהיה מצב שבו רשות השידור תרצה לשדר שידורים בערוץ נוסף שכולל HD, התנאי לזה יהיה שרוב הציבור בישראל יוכל לקלוט את שידורי ה-HD ולראות אותם בטלוויזיה שלו.
דנה נויפלד: במידה ולא, אז הערוץ הזה יוכל להיות רק במקביל לשידורים שקיימים בערוצים האחרים.
דנה נויפלד: זה על מנת לוודא שלא יהיה מצב שבו רשות השידור תשדר שידורים שרוב הציבור לא יוכל לקלוט אותם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה אותו ערוץ?
דנה נויפלד: זה יכול להיות ערוץ אחר רק אם לרוב הציבור בישראל יש..
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש משהו חדש שלא ידענו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רשות השידור הולכת להקים עוד ערוץ?
רוברט טיבייב: מה זה רוב הציבור?
אתי בנדלר: ועדת הכלכלה דנה בזמנו בהצעת חוק רשות השידור.
אתי בנדלר: בפירוש לא דובר על הקמת ערוץ נוסף.
אתי בנדלר: מה שדובר עליו זה שאחד הערוצים הנוכחיים ישדר במתכונת של HD.
דנה נויפלד: זה לא נדון במסגרת חוק רשות השידור.
אתי בנדלר: דובר על זה.
אתי בנדלר: זה לא נקבע בחוק עצמו, אבל השאלות נשאלו והתשובות ניתנו.
דנה נויפלד: כרגע יש 2 ערוצים.
דנה נויפלד: אנחנו מסתכלים על חוק עתידי שנועד לכמה שנים.
דנה נויפלד: אם בעוד מספר שנים רשות השידור תרצה לשדר ערוץ נוסף במסגרת שידורי ה-HD שלה, היא לא תוכל לשדר שידורים במסגרת עידן פלוס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את אומרת שיכול להיות שרשות השידור הולכת לשדר עוד ערוץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה חדש.
מנשה סמירה: היא לא עושה את זה במסגרת עידן פלוס.
מנשה סמירה: היא עושה את זה בהוט וביס.
אתי בנדלר: נניח שערוץ 11 משודר גם בטכנולוגית HD.
אתי בנדלר: מדוע לא לאפשר את השידור של הערוץ ..?
דנה נויפלד: זה לא מונע.
דנה נויפלד: כל מה שזה עושה זה קובע תנאי נוסף.
דנה נויפלד: אם במסגרת הזאת רשות השידור רוצה, היא יכולה לשדר במקביל כמו שהיא עשתה בעבר במסגרת השידורים של הכבלים והלוויין.
דנה נויפלד: אם היא תרצה לשדר שידורים של ערוץ נוסף במסגרת ערוצי HD.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לעשירים ולעניים.
דנה נויפלד: בדיוק הפוך.
נגה רובינשטיין: אפשר שיהיה ערוץ HD שמשדר בדיוק כמו שערוץ SD משדר.
מירן בן ברוך: קוראים לזה ערוץ מראה.
כרמל שאמה-הכהן: רוב זה יותר מחצי.
דנה נויפלד: הסיבה או אחת הסיבות המרכזיות לזה שנוצרה הפרדה כזאת היא בגלל שיש שידורים שמשודרים רק ב-HD, אי אפשר לשדר אותם במקביל.
דנה נויפלד: תהיה אפשרות לשדר את אותם שידורים שמשודרים בערוץ המקביל במידה ומדובר בערוץ מראה או ערוץ שמשודר כנגזרת טכנולוגית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם כדי שאני אראה בערוץ 1 HD אני צריכה מכשיר אחר, משדר אחר?
דנה נויפלד: צריך טלוויזיה שמותאמת לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא טלוויזיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כרגע יש לי DTT.
דנה נויפלד: כרגע לא משדרים HD.
דנה נויפלד: כשישדרו HD את תצטרכי שיהיה לך מכשיר שיקלוט את עידן פלוס וטלוויזיה שאפשר יהיה לראות בה שידורי HD.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני צריכה להחליף טלוויזיה.
ניצן חן: בהנחה שאת כצרכנית רוצה לראות את רשות השידור בטכנולוגיית HD , הטלוויזיה שלך היא ברזולוציות של HD , וקנית את הממיר שאפשר לקבל ממנו HD, או אז תוכלי לראות את רשות השידור בטכנולוגיית HD.
ניצן חן: מה לא ברור פה?
ניצן חן: מה זה העניין של עניים נגד עשירים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא מה שהם מדברים.
דנה נויפלד: כל הרעיון כאן הוא שדברי החקיקה לא יגבילו את האפשרות לשדר אחר כך בערוץ הנוסף הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך להיות ערוץ נוסף?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה חדש לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם כל פעם באים עם משהו חדש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם לא רוצים להגיד שהולך להיות עוד ערוץ של רשות השידור.
יורם מוקדי: אם מישהו רוצה לשדר מחר ברפורמת ה-DTT זה חלק מהצעת החוק.
יורם מוקדי: מרוב שחושבים שני צעדים קדימה, מאפשרים פה הקמת ערוץ שלישי.
כרמל שאמה-הכהן: תסביר לי איך.
יורם מוקדי: ברגע שאומרים שרשות השידור תוכל לשדר ערוץ HD שהוא לא סימולטני, הוא לא מראה לערוץ הראשון, זה אומר ערוץ שלישי.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להוסיף את המילים "ובלבד שלא יהיה ערוץ שלישי".
נגה רובינשטיין: ערוץ מראה.
יעקב שמש: הכוונה היא לא בערוץ מראה.
יעקב שמש: נניח שהאתיופים רוצים ערוץ טלוויזיה ורשות השידור יכולה באמצעות המשאבים הקיימים שלה לשדר שעתיים ערוץ אתיופי במערך ה-DTT.
רוברט טיבייב: זה ערוץ שלישי.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתם צריכים להגיד דבר ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם רוצים אפשרות של ערוץ שלישי, תגידו ונחליט.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם אומרים שאין לכם כוונה שיהיה ערוץ שלישי, אנחנו נחריג אפשרות של ערוץ שלישי.
עופר מרגלית: הכוונה היא במה שאמרת במשפט הראשון.
עופר מרגלית: אפשר יהיה לשדר שידורים לא מקבילים לערוצים הנוספים.
מיכל רפאלי כדורי: זה מה שעלה בצוות?
קריאה: קובי, מה שאתה אומר זה שישדרו כל הזמן בערוץ 1, כאשר רק בשעתיים האלה שיתנו לאתיופים יעלו ל-HD.
קריאה: זה מה שיוצא מזה.
קריאה: אחרת אני לא מבין את היגיון.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר ונראה לי שאין פה רוב להקמת ערוץ שלישי במסגרת רשות השידור, אנחנו נוכל לאשר את הסעיף בלי החלק שמדבר על האפשרות הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אם תרצו, אנחנו נשאיר את זה להמשך הדיונים.
כרמל שאמה-הכהן: מי שירצה לשכנע אותנו שצריך ערוץ שלישי לרשות שידור.
מירן בן-ברוך: זה לא ערוץ שלישי, זה ערוץ קיים.
כרמל שאמה-הכהן: אופציה לרשות.
כרמל שאמה-הכהן: אם זה לא ערוץ שלישי, אז בואו נגיד שאין אופציה לערוץ שלישי.
מירן בן-ברוך: רשות השידור היא ערוץ ציבורי.
מירן בן-ברוך: הרעיון הוא לתת לציבור טכנולוגיה מתקדמת יותר.
נגה רובינשטיין: אז שיהיה ערוץ מראה.
מאיר אסרף: מה זה רוב הציבור?
מאיר אסרף: האם רוב הציבור הוא במרכז?
אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר לכם ששאלתי את השאלה ואמרתי שוועדת הכלכלה דנה ברשות השידור.
אתי בנדלר: שאלנו כמה ערוצי טלוויזיה מתכוונים שיהיו לרשות השידור.
אתי בנדלר: נאמר לנו מפורשות אך ורק שניים, שזה ערוץ 11 וערוץ 33.
אתי בנדלר: יכול שאחד משני הערוצים האלה ישודר גם בטכנולוגית HD, אבל התכנים שלו יהיו אותם תכנים כפי שהוזכר כאן ערוץ מראה.
מירן בן-ברוך: אבל מה זה ערוץ מראה?
מירן בן-ברוך: ערוץ מראה זה as is.
אתי בנדלר: As is בטכנולוגיה אחרת.
אתי בנדלר: מה שמוצע כאן זה משהו מעבר לזה.
מיכל רפאלי כדורי: במקצוע שלנו קוראים לזה סימול טס.
קריאה: זה לא ערוץ שלישי.
קריאה: לא יהיה ערוץ שלישי.
מנשה סמירה: אני מבקש לציין מה היה ואיך זה התפתח.
מנשה סמירה: זאת דוגמה לכך שעם האוכל בא התיאבון.
מנשה סמירה: בוועדה נאמר ובהמלצה הרעיון היה לשמר שאחד מערוצי ה-HD לכשיקום - אני מזכיר שזה לא מחר בבוקר – זה המרבב השלישי.
מנשה סמירה: לכשיקומו ערוצי ה-HD יישמר HD אחד עבור רשות השידור בגלל היותה הרשות הציבורית.
מנשה סמירה: זה יישמר עבורה.
מנשה סמירה: בוועדה לא נדונה הסוגיה אם זה יהיה מראה או ערוץ שלישי.
מנשה סמירה: בהליך כתיבת החוק עם האוכל בא התיאבון, לכן כבר היה מדובר על ערוץ שלישי.
מנשה סמירה: לא זאת הייתה הכוונה המקורית.
מנשה סמירה: אני חושב שגם רשות השידור לא עמדה בכך בשעתו.
מנשה סמירה: עו"ד בנדלר, השאלה שלך במקומה.
מנשה סמירה: כל מה שרשות השידור רצתה, לפחות דאז, זה לשמר זה את אופציית ה-HD.
מנשה סמירה: לכשיקום מערך ה-HD יהיו 4,5.
מנשה סמירה: לא יקרה מצב שלא יישאר להם ערוץ.
מנשה סמירה: הם יהיו אפילו בעדיפות ראשונה כערוץ ציבורי של מדינת ישראל.
מנשה סמירה: כרגע הצעת החוק הלכה קדימה, היא לא מדברת על מראה, אבל בהחלט במקור.
אתי בנדלר: זאת אומרת שמה שצריך, אם יורשה לי לקרוא את זה בעצם, זה רשות השידור - במסגרת שני ערוצי טלוויזיה בטכנולוגיית חדות רגילה (בפסקה זו – הערוצים העיקריים); שידרה את אחד הערוצים העיקריים באמצעות.
קריאה: או את שניהם יחד.
אתי בנדלר: את אחד משני הערוצים העיקריים באמצעות טכנולוגיה חדה.
דנה נויפלד: אפשר להציע הצעה אחרת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך את מביאה את הערוץ השלישי בדרך אחרת?
אתי בנדלר: אז אין משמעות לכל המגבלה.
מנשה סמירה: אתי, אבל לציין לכשיקום המרבב.
מנשה סמירה: זה לא שמחר בבוקר.
נגה רובינשטיין: אנחנו לא נכנסים לזה.
מנשה סמירה: לא שלא נכנסים לזה.
נגה רובינשטיין: זה לא חלק מהחוק.
נגה רובינשטיין: יש בהמשך התייחסות למרבב השלישי.
מנשה סמירה: אבל לא שרשות השידור ירצו מחר בבוקר.
דנה נויפלד: הם לא יכולים לפי החוק.
לאה ורון: אני מציעה לאפשר את הפסקה הזאת, ולאפשר להם..
אתי בנדלר: ולמחוק את כל..
רוברט טיבייב: בוא נקריא את ההצעה.
אתי בנדלר: אני אקרא שוב את השינוי.
אתי בנדלר: רשות השידור - במסגרת שני ערוצי טלוויזיה בטכנולוגיית חדות רגילה (בפסקה זו – הערוצים העיקריים; שידרה רשות השידור את אחד משני הערוצים העיקריים, באמצעות טכנולוגיית חדות גבוהה (בפסקה זו – הערוץ הנוסף), יפיץ הגורם המפעיל גם את שידורי הערוץ הנוסף, אם ביקשה את רשות השידור, באמצעות טכנולוגיית חדות גבוהה.
דנה נויפלד: אפשר לנסות לשכנע במשהו קצת שונה?
דנה נויפלד: השאלה כמה ערוצים משדרת רשות השידור לא נידונה במסגרת החוק עצמו.
דנה נויפלד: יש לה אפשרות גם היום להתרחב באופן תיאורטי.
דנה נויפלד: הרעיון היה במצב שבו רוצים לתת לה לאפשר לשדר כדורגל ב- HD בלילה, כשבערוץ אחר משדרים חדשות באותו זמן.
דנה נויפלד: לא לפגוע אם היא רכשה את זכויות השידור של הכדורגל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין לה זכות לעשות איפה ואיפה בין הציבור שיש לו כסף לראות כדורגל ב-HD ובין ציבור שאין לו כסף לראות כדורגל ב-HD.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השתגעתם?
דנה נויפלד: זה בדיוק הפוך ממה שאמרת, גברתי.
דנה נויפלד: אם אני יכולה להסביר שוב, יש פה שני דברים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא בדיוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אל תנסו להסביר לי או להגיד לי שאני לא מבינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני הבנתי מאוד מהר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הבנתי טוב מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מדברים על ערוץ נוסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא יכול להיות מצב שרשות השידור, שהיא רשות שאמורה להיות ציבורית לציבור שאין לו כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך שתהיה את האופציה לאלה שירצו לראות באותה שעה לא חדשות.
דנה נויפלד: בשביל זה יש את התנאי הנוסף בהמשך הסעיף.
דנה נויפלד: בשביל זה יש הגבלה שאומרת שאם רוב הציבור אין לו את המכשיר, או אז..
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את תעשי משאל עם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך תדעי שזה רוב הציבור?
מאיר אסף: הם יקימו משדר אחד בתל-אביב.
מאיר אסף: אז כל הפריפריה נשארת בלי HD.
מיכל רפאלי כדורי: מה התפקיד המקורי של רשות השידור?
קריאה: לשדר ספורט בלילה ב-HD..
דנה נויפלד: נתתי דוגמה את האירוויזיון, מיכל.
מיכל רפאלי כדורי: את הכסף שלה שתשקיע בשיפור ה-SD שלה שנראה כמו מ-1980.
דבורה קמחי: ובהפקת תכניות מקור וסוגה עלית.
מיכל רפאלי כדורי: תסתכלו על ה-SD שלה.
מיכל רפאלי כדורי: כבר אין קלטות כאלו.
רוברט טיבייב: אם תסבירו לנו מה זה רוב הציבור, אז יכול להיות שאנחנו נתמוך.
רוברט טיבייב: מה זה ההגדרה של רוב הציבור?
דבורה קמחי: HD כשאין דרמה.
חיים סלוצקי: כל הקהל בערוץ 1 זה כמו ערוץ נישה.
חיים סלוצקי: איזה רוב?
חיים סלוצקי: כל הקהל יחד בכל הערוצים שלהם זה ערוץ נישה.
מיכל רפאלי כדורי: יחליפו את המצלמות שלהם כך שאפשר יהיה לראות אותם בערוץ המרכזי שלהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הייתם באים ואומרים שרשות השידור תקים טלוויזיה אל-ג'זירה, טלוויזיה יהודית בינלאומית שרוצה לשדר מחוץ לרשות השידור, מילא, היינו חושבים שצריך לתת עוד ערוץ ב-HD.
קריאה: לא מילא.
קריאה: למה מילא?
נגה רובינשטיין: זה יהיה ערוץ 33.
נגה רובינשטיין: יש החלטת ממשלה.
מאיר אסף: כתוביות בעברית, כן?
אפי משעל: יש פה פספוס של הנקודה של ערוץ ה-HD.
אפי משעל: הממירים במערך עידן פלוס הם ממירים שקולטים HD.
אפי משעל: ברגע שתחליטו שרשות השידור לא תשדר ערוץ HD , תמנעו מהציבור לראות שידורי HD, הם ימשיכו לראות את זה בהוט וביס בלבד.
אתי בנדלר: הוויכוח הוא לא על עצם הצפייה של ערוץ HD, אלא אם ערוץ HD יהיה ערוץ מראה לאחד משני הערוצים הקיימים שמשדרים בטכנולוגיה רגילה, או שיהיה ערוץ שלישי.
אפי משעל: אני קורא עברית.
אפי משעל: בסוף סעיף 6 כתוב שישודרו שידורי הערוץ הנוסף במקביל.
אפי משעל: זה אומר שזה ערוץ מראה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך לקרוא לו נוסף?
מאיר אסרף: שמענו את ההצעה של היועצת המשפטית של הוועדה, שמדברת על הורדת הסיפה בנוגע למרבית משקי הבית.
מאיר אסרף: מרבית משקי הבית זה משהו מאוד בעייתי, מהסיבה הפשוטה שאם אתה מקים משדר אחד בתל-אביב, כיסית את מרבית משקי הבית.
מאיר אסרף: כאן הוועדה הנכבדה הקימה ועדת משנה שעוסקת בפריפריה, שמקדמת את הפריפריה.
עופר מרגלית: הקמת המרבב השלישי ב-HD תהיה לכל הארץ.
עופר מרגלית: זה לא רלוונטי לדבר הזה.
מאיר אסף: אם היא תהיה לכל הארץ אתה לא צריך את המבחן של.
מאיר אסף: .
נגה רובינשטיין: השאלה אם ניתן יהיה לקלוט שידורי HD בכל הארץ.
דנה נויפלד: המבחן הוא לא השידור, אלא מי שיכול לקלוט בבית.
דנה נויפלד: צריך טלוויזיה.
דנה נויפלד: זה לא קשור.
מאיר אסרף: זה בדיוק מה שאני מתכוון.
מאיר אסרף: האם התשתית מוכנה ל-HD לכל הארץ?
קריאה: זה מה שיהיה.
מאיר אסרף: זה אומר שצריך להתאים את זה לפריפריה, אחר כך למרכז.
קריאה: זה מבחינת ציוד קצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תגידי, נגה, מרבית הציבור בערוץ 1 יכול להיות 300,400 צופים?
כרמל שאמה-הכהן: יש הצעות סופיות?
אתי בנדלר: יש אחת משתי אפשרויות, להבנתי.
אתי בנדלר: האפשרות האחת היא להשאיר את זה כפי שמוצע על ידי הממשלה, ובלבד שהקמת ערוץ נוסף שלישי שתכניו שונים משני הערוצים הקיימים תיעשה בחוק או על פי אישור פרלמנטרי.
אתי בנדלר: אל תעשי ככה, נגה, הנושא הזה הוא נושא עקרוני שדובר עליו במסגרת הדיונים, הוא לא נכלל בהצעת חוק רשות השידור, במסגרת התיקון לחוק רשות השידור.
אתי בנדלר: אל תשכחי שהקמת ערוץ נוסף ממומנת מכספי האגרה.
נגה רובינשטיין: אתי, אני דווקא איתך בהצעה הראשונה.
נגה רובינשטיין: ההצעה הראשונה שהצעת קודם.
אתי בנדלר: היושב-ראש שאל אותי מה הן האפשרויות.
אתי בנדלר: אני מנסה להסביר מדוע ההצעה הזאת בכלל עולה.
אתי בנדלר: האפשרות להקמת ערוץ שלישי, בין אם הוא יהיה ערוץ HD בלבד או ערוץ שלישי שתכניו שונים משני הערוצים האחרים, כרוכה בעלויות רבות.
אתי בנדלר: כולנו יודעים שרשות השידור נמצאת בגירעונות כספיים מאוד מאוד גדולים.
אתי בנדלר: על הפרק השאלה האם להפחית את האגרה או להקפיא את גובה האגרה, לכן לא ניתן להשאיר את השאלה של הקמת ערוץ שלישי, להבנתנו, להחלטתה של רשות השידור בלבד ולהתייחס לזה בצורה אגבית כזאת בחוק הזה.
אתי בנדלר: אחת משתיים: או שהסעיף הזה יתייחס לערוץ HD שהוא ערוץ מראה לאחד משני הערוצים הקיימים, או שככל שמדובר בערוץ HD חדש, הקמתו תהיה טעונה אישור פרלמנטרי.
דנה נויפלד: אפשר להציע הצעה שלישית?
דנה נויפלד: הצעה שלישית שלא קשורה לאישור פרלמנטרי.
דנה נויפלד: אגב, אם להזכיר..
רוברט טיבייב: אנחנו מראש מתנגדים.
דנה נויפלד: אני אזכיר את חוק רשות השידור שנוסחו המתוקן התבקש להגיע למליאה לשנייה ושלישית.
דנה נויפלד: שם ההרחבה של מספר הערוצים או הרשתות לא טעונה אישור של הכנסת.
אתי בנדלר: זה יתוקן.
דנה נויפלד: או שלא.
דנה נויפלד: לא הייתה כוונה לשדר ערוץ נפרד לגמרי.
דנה נויפלד: גם לא הייתה כוונה לחייב ערוץ מראה.
דנה נויפלד: השאלה אם אפשר לעשות משהו ביניים.