GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל ויטמן: כמו שהחברים מ"אגד" אמרו, הם מפעילים קווי מיוחדים לטובת התגבורים לירושלים, ברחוב עזרא, נחמיה, הרב ש"ך ורבי עקיבא, שמאוד מקשים על הפעילות הסדירה של הקווים העירוניים.
גיל ויטמן: במקביל אנחנו גם מתגברים את הקווים לטובת שמחת בית השואבה, בחול המועד סוכות לאנשים שנוסעים לפתח-תקווה וחזרה, עושים התאמת שירות בהתאם.
גיל ויטמן: כמובן, שגם בקו 400 נעמיד מפקחים וסדרנים לאורך הצירים, וככל שנמצא לנכון לתגבר ושיהיו פיקים שצריך לתגבר את הקווים – נתגבר את הקווים בהתאם.
ישראל אייכלר: בציר ז'בוטינסקי נדמה לי שיש לכם קווי תחבורה ציבורית פנויים, מפתח-תקווה עד תל-אביב.
ישראל אייכלר: אז אולי אתם יכולים לתגבר את הקווים האלה, שזה יפצה קצת על העומסים בתוך הערים.
ישראל אייכלר: אולי תפרסמו שקשה לכם בכל הצירים שמניתם, ותוציאו אנשים החוצה אל ציר ז'בוטינסקי ושם אתם זורמים.
גיל ויטמן: יש תחבורה עורקית שנוסעת שם לאורך הציר.
גיל ויטמן: הקיבולת היא בסדר, אנחנו מתגברים שם בהתאם.
גיל ויטמן: אין שם שום בעיה.
ישראל אייכלר: אז עכשיו לנושא הרפורמה בגוש דן, שהיו לנו בוועדת הכלכלה הרבה תלונות עליה.
גיל ויטמן: עברנו תהליך מאוד-מאוד קשה בשנה האחרונה, מאוד-מאוד מורכב,ש לא יודע אם נעשה באיזוזהי מטרופולין בעולם בתקופה קצרה של הפעלה.
גיל ויטמן: אני לא מר על דיונים שהיו לאורך השנים, מן הסתם רים השתנו לקראת מועד ההפעלה.
גיל ויטמן: אבל להרים מיזם שכזה בלב המטרופולין, שמסיעים "דן", "אגד" וחברות אחרות, בסביבות 800,000 עד מיליון תושבים ביום, זה ר מורכב.
גיל ויטמן: הנך הכבד חל על חברת "דן".
גיל ויטמן: בסך הכול, אני חושב שההיערכות שלנו הייתה, ככל הניתן, נאותה.
גיל ויטמן: מאוד חששתי מהתהליך של היום שאחרי, של היישום.
גיל ויטמן: הייתה את הפעימה הראשונה בשנת 2010, שביטאה תוספת קווים.
גיל ויטמן: פה עשינו ממש שינויים בכל קווי "דן".
גיל ויטמן: בסך הכול, עם כל המורכבות שבר, אני חושב שהיישום נעשה נכון.
גיל ויטמן: עברנו את יולי-אוגוסט, נערכנו לתחילת שנת הלימודים ועשינו התאמה מול הרשויות ומשרד התחבורה כדי לוודא שקווי התלמידים יופעלו בהתאם.
גיל ויטמן: בסך הכול, אני חושב שבין הציפייה לבין היישום העסק עובד בצורה נאותה.
גיל ויטמן: כמובן שיש מקומות שאנחנו עדיין בודקים אותם.
ישראל אייכלר: מה התגובות שאתם מקבלים מהנוסעים?
ישראל אייכלר: אנשים מרוצים?
ישראל אייכלר: אנשים התרגלו?
גיל ויטמן: זה תהליך מורכב.
גיל ויטמן: עברנו לשיטה חדשה, שיטה של מעברים.
ישראל אייכלר: ואיך הציבור משלים עם זה או לא משלים עם זה?
גיל ויטמן: בחלק מהמקומות הוא מתקשה להשלים עם זה, בחלק מהמקומות זה עבר.
גיל ויטמן: בסך הכול, חששתי הרבה יותר ממה שנחוש ונחווה ביום שלאחר מכן.
גיל ויטמן: הפעלנו פה כוחות אדירים.
ישראל אייכלר: אתם מפעילים גם פתרונות מקומיים לאנשים קשישים, שלא יכולים לעבוד בשיטת המעברים, או שאתם מתעלמים מזה?
גיל ויטמן: אנחנו משתדלים להיות קשובים ולתת פתרונות.
גיל ויטמן: בשנה האחרונה, בין 2010 ל-2011, חברת "דן" עלתה בכמות תשומות של כ-10%.
גיל ויטמן: אם "דן" הפעילה 920 ומשהו אוטובוסים לפני הפעימה הראשונה, היום אנחנו כבר מפעילים מעל 1,000 אוטובוסים, כ-1,020 אוטובוסים.
גיל ויטמן: זה מהלך דרמטי מבחינתנו, תוך שנה לעשות ר כזה.
גיל ויטמן: דיברתם על תשומות קודם, עם משרד התחבורה ועם המפעילים האחרים.
גיל ויטמן: בסך הכול, אנחנו משתדלים לתת את התשובה.
גיל ויטמן: אנשים צריכים להטמיע את זה, זה תהליך.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים, פשוט רציתי לשמוע ממך איך הציבור מגיב.
גיל ויטמן: בסך הכול, לומדים להכיר את המערכת, מתרגלים אל המערכת ומקבלים תשובה היכן שמתעוררת בעיה.
גיל ויטמן: החבר'ה שלנו, מחברת "דן", נמצאים כל הזמן בשטח, חווים את זה כל הזמן.
גיל ויטמן: כשאתה מתרגם את כמות הנוסעים שאנחנו מסיעים ברמת היום-יום לכמות התלונות שיש לך, אני חושב שזה פער די מינורי, לגבי אלה שיש להם בעיה.
ישראל אייכלר: מנהלת הוועדה שואלת נכון - ברכות אתם מקבלים על השינוי הזה?
ישראל אייכלר: אתם שומעים מאנשים: אכן, אנחנו מגיעים יותר מהר ליעדנו בגלל המעברים?
גיל ויטמן: אני רוצה לומר לכם שבתהליך של הטמעה זה עדיין מוקדם.
גיל ויטמן: עברנו את יולי-אוגוסט, ספטמבר זו תקופה שילדים חזרו ללימודים.
גיל ויטמן: יש לנו את אוקטובר-נובמבר באופק, כאשר גם הסטודנטים יחזרו למערך הלימודים שלהם.
ישראל אייכלר: אולי הסטודנטים כבר יספרו יותר.
ישראל אייכלר: אבל לסטודנט הרבה יותר קל לעבור מאוטובוס לאוטובוס מאשר לאדם זקן או לילד.
גיל ויטמן: אני יכול לתת לכם דוגמה מערים שהיו בהן בעיות נקודתיות ואנחנו, אתם בשטח, מנסים למצוא פתרונות.
ישראל אייכלר: איפה?
גיל ויטמן: לדוגמה, רמת-גן ובת-ים.
ישראל אייכלר: יש שם אוכלוסייה יותר קשישה?
גיל ויטמן: תלמידים.
גיל ויטמן: אנחנו יום-יום בשטח ועושים התאמות ושינויים במידת הצורך.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך, נציג חברת "דן".
ישראל אייכלר: לסיום אני רוצה לשאול את מר דרור גנון, איש משרד התחבורה, אם אפשר להעתיק את רעיון קווי הלילה מגוש דן לירושלים בחודש תשרי.
ישראל אייכלר: ירושלים ערה מאוד בחודש תשרי.
ישראל אייכלר: דרור גנון: בירושלים יש קווי לילה עוד לפני גוש דן.
ישראל אייכלר: ירושלים סגרה את השנה השישית, גוש דן סגר את השנה החמישית.
ישראל אייכלר: עיר הבירה הקדימה את תל-אביב בעניין הזה, למרות שגם בגוש דן זה עובד יפה.
ישראל אייכלר: יש לנו שמונה קווים בירושלים.
ישראל אייכלר: גם בשכונות החרדיות?
ישראל אייכלר: דרור גנון: לא.
ישראל אייכלר: בשכונות החרדיות אסביר לך, אם אתה רוצה, אחר כך למה לא עשינו.
ישראל אייכלר: השאלה היא אם אתה יכול לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אז נר אחר כך, אין לי שום בעיה.
ישראל אייכלר: דרור גנון: קיבלנו בקשות מכל מיני גורמים חרדים לא לעשות שם, אז דילגנו על העניין הזה.
ישראל אייכלר: אז נר על זה יותר מאוחר.
יהודה סקר: אני מבקש להוסיף מילה.
יהודה סקר: הרכבת הקלה נעה לאט-לאט.
יהודה סקר: כל מה שדובר על סימונים וגדרות – שום ר לא נעשה עד היום.
יהודה סקר: כשהרכבת תנוע במהירות גדולה יותר – אדוני אמר את דעתו בישיבה האחרונה ואני חוזר על זה - יהיו פה אסונות כבדים.
ישראל אייכלר: אני מקווה מאוד שלא, בעזרת השם.
יהודה סקר: אמנם משרד התחבורה הגביר את ההסברה בבתי-הספר, זה לא מספיק.
יהודה סקר: זה מעט מאוד.
יהודה סקר: אני רוצה להגיד לאנשי "אגד" בנושא התחבורה הציבורית.
יהודה סקר: יש לנו תלונות מכל בתי-הספר: התלמידים לא מגיעים לתפילה בבוקר בשכונות גילה ופסגת זאב, יש איחורים אין-סוף.
יהודה סקר: אני לא יודע למה, אשמח אם תבדקו את זה.
ישראל אייכלר: תודה רבה לך על הרים הקצרים, ואני מצטרף לתפילתך שלא יהיו אסונות במסלול הרכבת הקלה.
ישראל אייכלר: אני שומע את הפרסומות, איך שילדים מזהירים אחד את השני לא לעבור כשהרכבת מגיעה.
ישראל אייכלר: זה מזכיר לי את הכפריים באוקראינה, כשהרכבת עוברת בתוך הכפרים, ואני ראיתי את הילדים שעולים על הרכבות בהודו.
ישראל אייכלר: ממש חזרנו אחורה מבחינה בטיחותית.
ישראל אייכלר: אני מקווה מאוד שהשם ישמור על ילדי ירושלים וילדי ישראל, שבאמת לא נצטרך להתנסות ואחר כך יגידו שצדקו אלה שאמרו שצריך מעקות וחסימות במקומות שהרכבת עוברת בתוך אוכלוסייה של הולכי רגל.
ישראל אייכלר: אבל לא בכך אני רוצה לסיים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסיים בברכה לשנה החדשה לכל האנשים שנמצאים פה, לצופים, לאנשי ועדת הכלכלה, למנהלת ולכל הצופים.
ישראל אייכלר: שנה טובה ומתוקה, שנה של בטיחות בדרכים ושנה של הצלחה לחברות התחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות הבזק (זיכיונות) (הוראת שעה), התשע"א-2010 בדבר העלאת שיעור התמלוגים שישלם בעל רישיון לשידורי כבלים.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה כמובן לחברת הוט.
כרמל שאמה-הכהן: קיימנו כבר ישיבה אחת ב-18 בינואר השנה.
כרמל שאמה-הכהן: לא נערכה בסופה של ישיבה הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מי מחברי הכנסת שרוצה להתייחס?
רוברט אילטוב: אני מתנגד להעלאת התמלוגים וזאת מכמה סיבות.
רוברט אילטוב: קודם כל, בטח תהיה התנועה של DTT, ושנית, החברות האלה מפסידות ואני לא רואה בסיס אמיתי להעלאת התמלוגים.
רוברט אילטוב: אם החברות היו מרוויחות, אני מבין את המהלך, אבל החברות האלה לאורך תקופה ארוכה, גם יס וגם הוט מפסידות הרבה כסף והרגולטור צריך לתת על כך את דעתו.
רוברט אילטוב: לכן אני מתנגד.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה רואה את הנקודה שהכנסת אישרה העלאת תמלוגים ל-יס, החברה המקבילה?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר שלא נעלה, אבל האם זה יכול להישאר באיזון כאשר ל-יס העלו ול-הוט לא יעלו?
רוברט אילטוב: אם זה יעלה בוועדה, אני אתמוך באותה עמדה.
כרמל שאמה-הכהן: ל-יס כבר אישרו בוועדת הכספים.
רוברט אילטוב: אני לא חבר ועדת כספים.
רוברט אילטוב: אם זה יגיע לדיון כאן, העמדה שלי תהיה עקבית.
כרמל שאמה-הכהן: זה ברור, אבל אני אומר שאנחנו כבר אחרי שהעלו ב-יס.
רוברט אילטוב: אני חושב שזה לא נכון להעלות תמלוגים לחברות שהן בהפסדים.
קריאה: סליחה על הערת הביניים, זה טרם נרשם ברשומות.
לאה ורון: השאלה אם זה פורסם.
לאה ורון: האם האוצר פרסם כבר ברשומות?
מוהנד נאסר: התקנות טרם פורסמו.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע עוד אין אפליה.
כרמל שאמה-הכהן: יש רק אפליה בהחלטות.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, מה דעתך בעניין?
רוברט טיבייב: חברת הכנסת ברקוביץ לא רוצה להתייחס?
כרמל שאמה-הכהן: סמוך עליה.
כרמל שאמה-הכהן: היא תדבר כאן יותר מכולם.
רוברט טיבייב: כל הנוכחים בוועדה מתעלמים מכך שערוץ 9 בצורה זו או אחרת.
רוברט טיבייב: זה מה שבסופו של דבר יהיה.
רוברט טיבייב: לחברת הוט ו-יס נוצרה בעיה.
רוברט טיבייב: מצד אחד אני לא רוצה לא לאשר את התקנות, אבל צריך לעשות איזשהו מאזן ובמקום לכתוב תוספת של הערוצים, בנוסף לערוצים הקיימים, לכתוב תוספת של שני ערוצים וברור שאחד מהם יהיה ערוץ 9.
כרמל שאמה-הכהן: למה זה ברור?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא ברור בתקנות.
רוברט טיבייב: שערוץ 9 ייכנס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני איחרתי ואני לא יודעת באיזה נקודה אתם עומדים.
כרמל שאמה-הכהן: המשך דיון בעניין התקנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כפי שאמרתי בפעם שעברה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לקחת בחשבון, אם אנחנו מדברים על הוט ועל יס, שעל פי ועדת גרונאו הסיפור היה צריך להיות אחר לגמרי ולא היו אמורים להעלות להם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני חושבת שצריך לחשוב על זה ואולי לקרוא קצת ולראות מה קורה ואולי להחזיר את מה שהובטח להם בחזרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מצד שני במידה שלא נצליח לא להגדיל להם את התמלוגים, אני כבר הצעתי שהתמלוגים האלו ילכו להפקות מקור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על תמלוגים של כולם, גם תמלוגים של הטלוויזיה שילכו להפקות מקור לטלוויזיה ואני מתכוונת לטלוויזיה המסחרית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם תמלוגים של פלאפונים צריכים ללכת בחזרה אליהם לפרסום לשימוש נבון בפלאפון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לחזור לכבלים וללוויין.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעבר לזה, אני פשוט לא מבינה מה זה התנאי הזה כאשר יהיו שבעה ערוצים ב-DTT, צריך פתאום לבוא ולהחזיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה כל כך לא הוגן ולא נכון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רואה סיבה לעשות את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כבר לא עומדים בהסכם, מה שמאוד קשה לי כנציגת ציבור, קשה לי לדעת שיושבות חברות, יושבים אתם נציגי ממשלה, מחליטים החלטות ופתאום בעצם אין כאילו שום דבר ברור מאליו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל דבר יכול מחר להשתנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שבכלל לא אמורים להעלות להם את התמלוגים, ואם כן, התנאי של כמה ערוצים ב-DTT, פשוט צריך להימחק כאילו לא היה.
נחמן שי: אני לא מבין מהיכן באה הנטייה להעלות את התמלוגים ואני גם קורא שמועצת הכבלים לא שותפה לעניין.
נחמן שי: היא ממליצה לשר התקשורת שלא להעלות את שיעור התמלוגים המשולם על ידי בעל רישיון.
נחמן שי: אני חושב שצריך להשתחרר מהמשטר הישן הזה של התשלומים, להוריד אותם ולא להעלות אותם, מה גם שהתחרות בשוק הזה הולכת וגדלה ואנחנו מקווים שהיא תגדל עוד יותר.
נחמן שי: מצטרפות פלטפורמות חדשות.
נחמן שי: כרגע בהגדלת הערוצים שמוצעים בעידן פלוס שבנפרד אני חושב שצריך לראות מה קרה בו בשמונה השעות האחרונות – אני לא יודע אם הוא חזר או לא חזר.
נחמן שי: מישהו יודע?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא עודכנתי שהוא חזר.
נחמן שי: אז תצטרף אלי להצעה לסדר.
נחמן שי: מדובר באנשים שאין להם אמצעים לרכוש לא את הלוויין ולא את הכבלים.
נחמן שי: אם הם לא מסוגלים להפעיל את זה כך, איך הם יהיו מסוגלים להפעיל את זה בהיקפים יותר גדולים?
נחמן שי: בכל מקרה, לא ברורה לי הנטייה להוריד ופתאום להעלות.
נחמן שי: יכול להיות שאנשים לא רואים את הנזק שנגרם בפעם הראשונה כמו התשלומים שהממשלה החליטה להעלות בקיץ הזה האחרון כשהתחשק לה, אבל בסוף תמיד יש לזה תשלום על המוצר שמקבלים מבעלי הרישיונות האלה לשידורים בטלוויזיה.
נחמן שי: יהיה לזה מחיר, אין לי ספק, כי הם ימצאו דרך להקטין את ההוצאות שלהם כדי לעמוד בתמלוגים יותר גדולים, וחבל שהמנויים שמשלמים כסף, וכסף טוב, אולי יותר מדיי משלמים, יקבלו פתאום שירות פחות טוב.
נחמן שי: אני לא מבין את הנטייה הזאת של הממשלה לרדת ועכשיו לעלות.
נחמן שי: הורדתם, תישארו בתמלוגים הנמוכים.
נחמן שי: לפי דעתי הנטייה צריכה בכלל לרדת מעניין התמלוגים האלה ביום מן הימים.
נחמן שי: הזכירה חברתי יוליה את הנושא של הפקות.
נחמן שי: יכול להיות שזה כיוון ללכת בו.
נחמן שי: הלוואי ויהיו עוד הפקות, אבל גם בזה, אגב, הם מאוד פעילים, גם הכבלים וגם הלוויין.
נחמן שי: חלק גדול מהצלחת הקולנוע הישראלי והסדרות זה בכלל שהם השקיעו בזה כסף רב ואנחנו רואים את התוצאות.
נחמן שי: אני מציע לא לאשר את זה.
נחמן שי: אני מציע להשאיר את זה בגובה הנוכחי ונראה, שהמדינה תמצא.
נחמן שי: אנחנו רואים שבזמן האחרון יש חוסר אחריות גדול בניהול ההוצאות וההכנסות.
נחמן שי: לנושא הדלק, גם אתה אדוני היושב ראש היית שותף למאמצים ואני חושב שאתה הולך לראות ברכה בעמלך.
נחמן שי: בוא תצטרף גם בעניין הזה ונעצור את זה כאן.
נחמן שי: אני מניח שהממשלה בכישרון הרב שלה תמצא גם מקורות כספיים אחרים ולא תעלה את התמלוגים.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מיכאלי.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשמוע קודם את האוצר אחרי ההתקפה הקשה של פרופסור גרונאו עליהם.
אברהם מיכאלי: הוא אמר דברים מאוד חריפים.
אברהם מיכאלי: הוא אמר שהאוצר שיקר לשתי ועדות ציבוריות, שיקר בבית המשפט, שיקר לוועדת הכספים של הכנסת.
אברהם מיכאלי: אלה האשמות חמורות מפרופסור גרונאו שאנחנו מכירים אותו בכובע אחר.
אברהם מיכאלי: אני לא מבין איך יכול להיות פער כזה בין אדם שהוא אמון על כל התחום הזה של המלצה להעלאת התמלוגים או לא, ופתאום האוצר עושה הפוך ממה שהוא אומר.
אברהם מיכאלי: לפני שאני אחליט מה עמדתי, אני רוצה לשמוע את עמדת האוצר ואיך הם מגיבים על הדבר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מיכאלי שאל שאלה.
ערן פולק: האמת שאני חושב שדווקא בסוגיה הזאת דברים של בן אדם פרטי, מה גם שהוא לא נמצא כאן, לא ממש נכון שנגיב עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: הוא פרסם אותם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו יכולים להתקשר אליו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה רוצה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נשים אותו ברמקול.
אברהם מיכאלי: הוא קובע לנו מה ללבוש ומה לאכול.
קריאה: הוא לא בדיוק אדם פרטי.
ערן פולק: אני אומר את ההתייחסות הכללית שלנו לנושא הזה.
ערן פולק: ראשית, כמו שגם נכתב גם בדוח ועדת גרונאו וגם בהחלטת הממשלה, ברגע שיש צורך פיסקאלי לממשלת ישראל, היא מחפשת את המקורות לממן את הצרכים התקציביים שלה וגם על פי דוח ועדת גרונאו, אחד המקורות האפשריים ה כמובן תמלוגים על כל שוק התקשורת.
ערן פולק: יתרה מכך, מה ששכח אולי פרופסור גרונאו לציין זה שחלקים נרחבים מאוד מדוח הוועדה שלו לא יושמו בפועל לרבות פרקים שנוגעים בטלוויזיה הרב ערוצית, לרמת התחרות ולרמת המחירים בטלוויזיה הרב ערוצית.
ערן פולק: לכן אני חושב שהדברים פשוט לא נכונים.
רוברט טיבייב: זאת תגובת האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: אני ממש מרגיש לא נוח שהדברים כאן במגמה לעבור פה אחד.
רוברט אילטוב: אני רוצה להוסיף עוד משפט, בהתייחס למה שאמר עכשיו מר פולק.
רוברט אילטוב: אני בעצם רואה את הדבר הזה כמס עקיף.
רוברט אילטוב: בסופו של דבר זה יתגלגל על הצרכן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לומר את זה.
רוברט אילטוב: זה מה שהבנתי בין השורות ממה שנאמר.
רוברט אילטוב: אני לא חושב שהצרכן צריך להוסיף את זה עליו ולהכניס יד לכיס שלו.
רוברט אילטוב: אני חושב שאתה כן צריך להרגיש נוח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, אתה עשית הכל.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא עשיתי הכל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עשית מספיק.
קריאה: הוא עשה גיוס.
כרמל שאמה-הכהן: לא, לא עשינו גיוס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לבך אתנו, עם אלה שצודקים.
כרמל שאמה-הכהן: במלים אלו אני חייב לנעול את הדיון כי אני חושבת שמוקדם להצביע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא בסדר מה שאתה עושה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש כאן רוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פעם שנייה אתה כבר לא מצביע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא יעזור לך, אנחנו בכל מקרה נהיה רוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הצדק מנצח אדוני היושב ראש.
נחמן שי: בעניין צדק ואי צדק, סבלנות.
נחמן שי: זה לא תמיד עובד.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שנקיים עוד דיון בנושא.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו סוגרים את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: הצעה לסדר היום (דיון מהיר), של חבר הכנסת אחמד טיבי, בעני מצב אזור התעשייה בטייבה.
כרמל שאמה-הכהן: זו הצעה שאושרה בנשיאות הכנסת בשבוע שעבר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו, על פי תקנון הכנסת, מחויבים לדון בה באופן מהיר בשבוע שלאחר מכן.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשבח את חבר הכנסת טיבי על המאמץ ועל הנחישות והעיקשות להעלות את הנושא על סדר היום
אחמד טיבי: פעם שלישית עד שאושר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש לשמור על תרבות דיון.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבי, אתה, כיוזם, מגיע לך הכבוד להציג את הענין.
אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
אחמד טיבי: ההתעקשות היא כי זו הפעם השלישית שאני מעלה את זה אבל הפעם זה אושר בנשיאות.
אחמד טיבי: לא בכדי, אתה רואה אדוני, נוכחות כזאת של אנשים בעלי ענין, שנוגעים ישירות במה שמכונה בטעות "אזור התעשייה בטייבה".
אחמד טיבי: איזה אזור תעשייה?
אחמד טיבי: התיאור לא מתאים בכלל.
אחמד טיבי: אנחנו מכירים אזורי תעשייה בכפר סבא, באזור הצפון.
אחמד טיבי: שם מדובר על אזורי תעשייה מודרניים, עם תשתיות - -.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אתה כתבת "אזור תעשייה".
אחמד טיבי: ככה קוראים לזה אבל עכשיו אני מבהיר למה הנושא מציק לאנשים רבים: צריך רק להיכנס אל האזור הזה ברגל, ברכב, כדי לדעת שאתה נכנס לאזור שהבדל התשתיות בינו לבין היישוב השכן, כוכב- יאיר הוא 40,50 שנים.
אחמד טיבי: הבדל של פאזות, של עולם ומלואו.
אחמד טיבי: תשתיות – דרכים הן לא דרכים, אתה צריך להיאבק ברחוב, בכביש, כדי להגיע אל היעד.
אחמד טיבי: מהמורות, דרכים לא נאותות.
אחמד טיבי: הגישה אל המקומות והמפעלים שהאנשים המכובדים כאן נמצאים בהם, היא משימה כמעט בלתי אפשרית.
אחמד טיבי: יש אנשים שחושבים פעמיים אם להגיע לאזור למרות שהנגישות היא הדבר העיקרי.
אחמד טיבי: למשל, גם הדרך אל הנגישות.
אחמד טיבי: כמה פעמים אני ב-2006, ואפילו יש תמונה, הגעתי עם נציגי העירייה ועם נציגים אחרים לאזור כדי לדבר ולפתח את התמרורים והרמזורים וכולי.
אחמד טיבי: מאז ועד היום שמענו ושמעתי הבטחות אין ספור, אדוני היושב ראש - -
כרמל שאמה-הכהן: של מי?
אחמד טיבי: - - של משרד התחבורה, של נציגי המשרדים השונים כדי לשדרג את המקום ולהציב גם תמרורים ולפתח את תשתיות הכבישים, ועדין ההבטחות האלה נשארו תלויות באוויר.
אחמד טיבי: נושא שני שמציק לאחרונה, דווקא, הוא נושא תשתית בזק.
אחמד טיבי: מזה 6 חודשים, ויתקנו אותי החברים, אין קווי בזק למרות שהלקוחות מחויבים - -
אחמד טיבי: זה הוכפל...
אחמד טיבי: מקבלים מהם נדמה לי דמי שירות, אינטרנט, דמי קווים וכדומה.
אחמד טיבי: אנשים משלמים אבל אין שירות.
אחמד טיבי: איך אפשר להפעיל אזור תעשייה ללא טלפוניה, ללא התקשרויות בין אנשים, בין ספקים, בין לקוחות?
אחמד טיבי: הרי השם הוא אזור תעשייה.
אחמד טיבי: לגבי הארנונה, אדוני היושב ראש, לדעתי משלמים שם ארנונה יותר מאשר בכפר סבא, והשירות הוא כמו קונגו ברזוויל בעולם שלישי באפריקה.
אחמד טיבי: התשלום הוא רמה א' והשירות הוא רמה ח', ט', ת' אפילו.
אחמד טיבי: לגבי איכות הסביבה, פקחי איכות הסביבה באים ונותנים דוחות אבל אין תשתיות לזרימת ביוב.
אחמד טיבי: אז יש בערבית פתגם: "זרקו אותו לים ואמרו לו אל תתרטב".
אחמד טיבי: איך אפשר, אדוני היושב ראש?
אחמד טיבי: אמרתי לגבי תשתיות כבישים.
אחמד טיבי: השאלה היא איפה יש בישובים הערבים אזורי תעשייה?
אחמד טיבי: בואו נסקור את המדינה מהצפון עד הדרום.
אחמד טיבי: אין.
אחמד טיבי: יש באזור כפר קאסם-ראש העין, על האדמות במקור של כפר קאסם מפעלים שהם מחוץ ליישוב אבל בטייבה אתה רואה הבדל פאזות, הבדל של המאה הקודמת.
אחמד טיבי: עיר וישוב של כמעט 37,38 אלף איש.
אחמד טיבי: אנשי המקצוע האלה, יותר מאשר פעם אחת הלכתי לשתות קפה אצל האנשים האלה רק כדי לשמוע את הטענות.
אחמד טיבי: אני אומר לך שהגישה שלי, כאזרח המקום, טכנית, היא בלתי אפשרית.
אחמד טיבי: אז איך אנשים שצריכים לבוא לכל אחד מהם כדי לקבל את השירות?
אחמד טיבי: מה לגבי תכנון, מתן שירותים, תשתיות.
אחמד טיבי: מה, טייבה היא לא במקום הזה?
אחמד טיבי: הבעיה היא לא רק של הממשלה.
אחמד טיבי: יש רשות מקומית שכבר כמה שנים מנוהלת על ידי ועדה ממונה ונאמן, ויש כאן נציגים של העירייה הממונה.
אחמד טיבי: האם הוועדה הממונה מקיימת את חובתה כלפי האזרחים, כלפי אזור התעשייה?
אחמד טיבי: ויש מצוקות שונות בטייבה, אלא כלפי אזור התעשייה, כלפי האנשים האלה?
אחמד טיבי: אני קובע באופן קטגורי שלא.
אחמד טיבי: זה גם מה שאומרים האנשים.
אחמד טיבי: העירייה צריכה לעשות הרבה יותר דברים אלמנטאריים, יסודיים, שהזכרתי אותם.
אחמד טיבי: השאלה למה האחריות הזאת, שהיא אחריות של הוועדה הממונה של העירייה, היא כושלת בה ולא מקיימת את חובה כלפי האזרח, שבשבילו היא קיימת.
אחמד טיבי: נכון, לא בחרנו בכם, נכפיתם עלינו אבל בכל זאת, אתם ועדה ממונה.
אחמד טיבי: צריכים לספק שירות, והשירות הזה לא ניתן.
אחמד טיבי: נראה לכם שבאזור רעננה, אדוני היושב ראש, יהודים יכולים לחיות במצב הזה שבוע?
אחמד טיבי: נראה לך שזה סביר?
אחמד טיבי: נראה לך שתושבי הסביבה יסכימו שיש מצב כזה?
אחמד טיבי: הזמנתי את השר שמחון ואני מזמין אותך, אתה, יושב ראש ועדת הכלכלה, בשם התושבים, לבוא לבקר אתי במקום.
אחמד טיבי: אני מזמין אבל אני דורש ממך.
אחמד טיבי: בסדר, אנחנו נתאם את זה.
אחמד טיבי: חשוב להגיע עם נציגים נוספים של משרדי ממשלה.
אחמד טיבי: השר שמחון אמר לי שהוא נענה להזמנתי ועכשיו זו הזמנה נפרדת.
אחמד טיבי: אתה, יושב ראש ועדת הכלכלה, אני רוצה שתבוא ותבקר את האנשים האלה, תבקר בשטח ותשב אתם ליד מקומות העבודה שלהם ותראה אם זה נקרא אזור תעשייה בטעות או סתם סמנטיקה לקויה.
אחמד טיבי: לתושבי טייבה, אדוני, מגיע שיתייחסו אליהם כמו כל אזור במדינה ולא כמו אל תושבי העולם השלישי.
כרמל שאמה-הכהן: לכל תושב בישראל.
אחמד טיבי: לרבות תושבי טייבה.
אחמד טיבי: אני אומר לך שמישהו החליט לעשות מטייבה שדה ניסויים.
אחמד טיבי: אגב, אין מקום במדינה שיש גם ועדה ממונה וגם נאמן כמו בטייבה.
אחמד טיבי: איפה שיש עסקן יהודי כושל, מציעים לו את טייבה.
אחמד טיבי: כל מפלגה שיש לה עסקן כועס, אומרים לו: מה דעתך, ניתן לך את טייבה?
אחמד טיבי: מה, אנחנו שדה ניסויים?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבי, נא לסכם.
אחמד טיבי: אני אסכם: יש כישלון מערכתי במדינת ישראל, הממשלה ומשרדיה השונים, במקביל לשלטון המקומי והוועדה הממונה בטיפול בבעיותיה של טייבה, באופן כללי, שזקוקה לבחירות בהמשך כדי לשלוט בעצמה ולנהל את עצמה באופן נורמאלי אבל את בעיות היומיום שהזכרתי, תשתיות ביוב, תשתיות בזק, איכות סביבה, ארנונה, תשתיות כבישים, רמזור, דרכים, גישה, תמיכות באנשים האלה.
אחמד טיבי: מה, הם נחתו מהירח אנשי העסקים בטייבה?
אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, אני מבקש גם לשמוע את נציגיהם.
אחמד טיבי: הם הסכימו ביניהם מי ידבר כדי להציג את המצוקה הכואבת ואחר כך, נתחיל להציג חלופות של פתרונות.
אחמד טיבי: יש לנו אנשי מקצוע שהגיעו, מהנדסים וכדומה לצד עמיתיי, כדי להביא מזור מהר ככל האפשר.
אחמד טיבי: יש דברים שמחייבים פתרון מיידי, כמו שאני הצגתי.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכסנת סוויד, בבקשה.
חנא סוייד: ראשית, אני שמח על קיום הדיון הזה ביוזמת חבר הכנסת אחמד טיבי.
חנא סוייד: אני רוצה לציין שבמקביל אני וחברי לסיעה, דב חנין, בעקבות ביקור של סיעת חדש באזור התעשייה בשבוע שעבר, פנינו לוועדת הפנים על מנת לדון שם בהיבטים הסביבתיים של אזור התעשייה ולבקש גם ביקור של ועדת הפנים, סיור באזור התעשייה, על מנת לעמוד מקרוב על הכשלים התכנוניים הקיימים שם.
חנא סוייד: בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת טיבי, אני רוצה לציין שבאמת שזו פעם ראשונה שנכנסתי לטייבה וביקרתי בה, ועומד מקרוב על המצב והתנאים באזור התעשייה בטייבה.
חנא סוייד: זה לא אזור תעשייה, זה שרידי אזור תעשייה.
חנא סוייד: זה כאילו היה שם משהו והיתה איזו מערכה, היתה מלחמה שם וזה מן שדה מערכה שכולם נסוגים והלכים הביתה, אתה רואה מה היה פה.
חנא סוייד: זה המצב שישנו שם.
חנא סוייד: אנחנו מדברים על שרידי אזור התעשייה של טייבה, לצערי הרב.
חנא סוייד: לתדהמתי, גם מכיוון שמשרד התעשייה והמסחר לא פעם אחת ולא פעמיים מתפאר בכך שכל ישובי התעשייה בישובים הערביים הם באזור עדיפות א', במעמד אזור עדיפות א' מטעם משרד התעשייה והמסחר, אמרתי לעצמי: מה זה?
חנא סוייד: זאת תעשייה בישוב ערבי וזה אזור תעשייה או שרידי אזור תעשייה, וזה לא אזור עדיפות א' ולא ב' ולא ג' ולא ת'.
חנא סוייד: כלומר, אתה לא יכול לקיים או לצפות שאזור תעשייה יתפקד וישרת את המטרה שלשמה הוא הוקם.
חנא סוייד: הרי מקימים אזור תעשייה על מנת להגביר את הפעילות הכלכלית, ליצור מקומות עבודה לעובדים.
חנא סוייד: היום מדברים בכלל על פארקי תעשייה, שאתה נכנס ואתה נהנה מהפיתוח הסביבתי, מהמדרכות ומהשטחים הפתוחים.
חנא סוייד: כמובן שאת כל זה אתה לא מוצא שם אבל אם אתה מקים אזור תעשייה או אם אזור תעשייה קיים ואתה לא מאפשר לו לקיים את המטרה שלשמה הוא הוקם, זה לא אפקטיבי וחבל על הכסף של היזמים, שרוב הכסף שהושקע שם לפתח את התשתיות, זה בא מהאנשים עצמם ולא מהמדינה, שלא תהיה כאן טעות.
חנא סוייד: זה לא אזור תעשייה שהמדינה באה והשקיעה ובנתה תשתיות.
חנא סוייד: התושבים הם שהשקיעו, בעלי העסקים הם שהשקיעו לבנות את התשתיות.
חנא סוייד: לכן, אני אומר שההזנחה הזאת של אזור התעשייה מסכלת את המטרה.
חנא סוייד: כאילו שאין אזור תעשייה שם.
חנא סוייד: אני רוצה לקחת רק תחום אחד - -
כרמל שאמה-הכהן: נא לסכם כדי שאחרים גם יספיקו לדבר כי כולכם נרשמתם לדיבור ואני מניח שאתם רוצים לשמוע גם את האורחים.
חנא סוייד: בהחלט.
חנא סוייד: על מנת לשמור על תרבות הדיון, יפה ניסחת את זה... בזק, תקשורת, איך יכול להיות אזור תעשייה היום?
חנא סוייד: כולנו יודעים שנגיד לא צריך אינטרנט, צריך פקס, לא צריך פקס, לפחות צריך טלפון.
חנא סוייד: את כולם אין שם, באזור התעשייה.
חנא סוייד: כל פעם שמעלים את הענין של שירותי בזק גם באזור התעשייה הזה אבל גם במקומות אחרים בארץ, בישובים הערביים, יש איזה סגירה של אסירים, של עצורים, שנעשית על ידי בזק וזה יוצר פיתיון לאנשים לשרוף את התשתית של בזק.
חנא סוייד: אז מה הפתרון?
חנא סוייד: אולי בשבילך, לא לתת לבזק אם זה משמש פיתיון לעבריינים שישרפו ויחבלו בתשתית של בזק, אז לא לתת לבזק לתת את השירות הזה אם זה גורם לכך שאתה בסופו של דבר תחבל בכל התשתית התקשורתית, גם באזורי תעשייה אבל גם בישובים.
חנא סוייד: לכן, אדוני היושב ראש, לסיכום דברי, אני חושב שהמצב באזור התעשייה בטייבה הוא בכי רע.
חנא סוייד: הוא ממש מחייב התייחסות יסודית לבניה כמעט מחדש.
חנא סוייד: לרה-תכנון, לרה-בניה ורה-סלילה של כל התשתיות, ואנחנו בהחלט צריכים לשמוע הצעות, את הראיה של בעלי העסקים שם ולטכס עצה באיזו דרך צריך לפעול על מנת לשפר את המצב שם.
אחמד טיבי: אדוני, הערת ביניים למה שאמר חבר הכנסת סוויד לגבי האזיקים: לפני 3 ימים השר כחלון, בנוכחותי, התקשר למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, מר גנות, ואמר לו: אם זה מה שגורם לשריפה, תבטלו את הקשר הזה בין בזק לאזיקים, תחפשו שיטות אחרות כי אי אפשר לתת את השירות הזה ואנשים ישרפו את הארונות.
כרמל שאמה-הכהן: או לא להשאיר שם אזיקים.
עפו אגבאריה: זה מה ששמים על האסירים...
עפו אגבאריה: את הדבר הזה פתרו בנתניה ולא פתרו בטייבה.
עפו אגבאריה: בנתניה היה אותו דבר, שריפות של מרכזיות כאלה ולא דרשו מהתושבים ולא מבעלי העסקים ולא מהעירייה לתת מקום מוגן.
עפו אגבאריה: גם פה אפשר היה.