GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביעד ויסולי: אני הייתי מעורב בלפחות 7 הסדרי חוב, כולל "אפריקה ישראל", "דלק נדל"ן" ועוד.
אביעד ויסולי: הסדר החוב נעשים בתוקף אחד בסף הכול בחוק החברות, סעיף 350, שהוא סעיף מאוד כללי, מאוד קטן ומאוד מעורפל.
אביעד ויסולי: על זה לא ניתן לבנות את "chapter 11" הישראלי.
אביעד ויסולי: חייבים להפוך לחוק רציני ומפורט שיגדיר בדיוק את החובה של כל אחד מהשחקנים.
אביעד ויסולי: חבר הכנסת חרמש דיבר על חומת אש בין בעלי השליטה לבין החברות.
אביעד ויסולי: זאת לא חומת אש, זה קרום חצי חדיר משום שהכסף עובר מהחברה אל בעלי השליטה, הוא רק לא חוזר.
אביעד ויסולי: זה רק בכיוון אחד.
אביעד ויסולי: את העניין הזה צריך להפסיק ברגע שבעל השליטה אינו מסוגל לשלם את החוב.
אביעד ויסולי: אם אתה לא מסוגל לשלם את החוב, הגנה הזאת נופלת.
אביעד ויסולי: אנחנו היום במקרה של "דלק נדלן" נדרוש מתשובה לערבות אישית לכל גרוש ש"דלק נדלן" לקחה.
אביעד ויסולי: לא יתכן שלאדם יהיה למעלה מ-10 מיליארד שקלים מנכסי גז, שחלקם הוא קיבל מכספים שנשאבו בחזרה מ"דלק דלן" וכאשר "דלק נדלן" נקלעת לבעיה הוא לא יעמוד מאחוריה.
אביעד ויסולי: זה לא יתכן.
אביעד ויסולי: זה לא יתכן שאדם, מצד אחד, יקבל כסף מהציבור ומצד שני לא ישלם בחזרה את החובות שלו.
אביעד ויסולי: זה לא יתכן בשום מערכת כלכלית.
אביעד ויסולי: רק כדי לסבר את האוזן, עד עכשיו עלו הסדרי החוב לכל משפחה במדינת ישראל למעלה מ-3,500 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד שגם הרקע של כל הפעילות העסקית של "דלק נדלן" נמצא כרגע בחקירה של הרשות לניירות ערך, או שהיא כבר הסתיימה.
שמואל האוזר: אני מעדיף לא להתייחס.
אביעד ויסולי: עוד יהיו חקירות בנושא הזה.
אביעד ויסולי: אני יכול להבטיח לכם שיהיו חקירות בנושא הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הגשתם מסקנות, לא?
אביעד ויסולי: הציבור עצמו לא ער עדיין לזה שהוא הפסיד 3,500 שקלים מהסדרי אג"ח משום שהכסף הזה זה מכסף הפנסיה.
אביעד ויסולי: הוא לא שם לב שכספי הפנסיה שלו הולכים ונעלמים.
אביעד ויסולי: כאשר המוסדיים מוכרים את האג"חים בתשואות דו ספריות, כאן זה כבר ההפסד.
אביעד ויסולי: זה המקרה שהוא לא יכול לשלם.
אביעד ויסולי: כלומר, ברגע שהמוסדי מוכר את זה הוא לוקח הפסדים עצומים.
שי חרמש: אם מישהו פרטי מוכן לקנות את זה, זה לא מדאיג אותי.
שי חרמש: ספקולנטים ש"יאכלו" את זה עד הסוף.
אביעד ויסולי: גם כשמישהו פרטי קונה את זה עדיין הוא מחזיק חוב.
אביעד ויסולי: רבותיי, אם אנחנו נהפוך לחברה שלא מכבדת את החוב שלו אז בסופו של דבר הכלכלה כאן תיעלם.
אביעד ויסולי: אין בעולם מושג של חברה שמוכנה לתת לפרטים או לחברות לא להחזיר את החוב שלהם.
אביעד ויסולי: לקחת כסף, התחייבת להחזיר?
אביעד ויסולי: תחזיר.
אביעד ויסולי: זאת חובה חוקית וחובה מוסרית.
אביעד ויסולי: לגבי רשות ניירות הערך.
אביעד ויסולי: בכל ההסדרים שהתקיימו מזמינים את נציג רשות ניירות הערך.
אביעד ויסולי: לא ראיתי במקרה אחד שרשות ניירות הערך באה וניסתה להגן על המשקיעים בבית המשפט.
אביעד ויסולי: לא ראיתי שינוי אחד שהם ניסו להכניס בהסדרים.
אביעד ויסולי: לא ראיתי דבר שהוא אבסורד מוחלט.
אביעד ויסולי: היום יש אופנה, בכל הסדר נותנים פטור מלא פלילי ואזרחי לבעלי השליטה.
אביעד ויסולי: זה הרי אבסורד.
אביעד ויסולי: יכול להיות שבעל השליטה אפילו גנב את הכסף.
אביעד ויסולי: הוא מקבל פטור בתוקף ההסדר, בדרך כלל הוא שם כ- 10% מהסכום שמוותרים לו ומקבל על זה פטור מוחלט.
אביעד ויסולי: רשות ניירות הערך לא אומרת מילה.
אביעד ויסולי: אני לא מבין איך רשות ניירות הערך, בתוקף התפקיד שלה לפקח, מוכנה לתת לאנשים פטור, גם פלילי וגם אזרחי, או מרשלנות או אפילו מדברים שאינם חוקיים.
אביעד ויסולי: לגבי שינוי החוק שאנחנו מבקשים.
אביעד ויסולי: דבר ראשון, במקרה של הסדר תהיה הרמת מסך לבעל השליטה.
אביעד ויסולי: בעל השליטה הביא את החברה לחדלות פירעון, בעל השליטה לא יכול לקבל עליה הגנה.
אביעד ויסולי: ברגע שהוא מבקש הסדר – לא מדובר בפירוק.
אביעד ויסולי: בפירוק הוא מפסיד גם את הנכסים שלו.
אביעד ויסולי: אבל ברגע שהוא אומר: אני גם לא אשלם וגם אשאר עם החברה, כאן לא יכול להיות מסך שיגן עליו.
אביעד ויסולי: דבר שני, בהסדרים שיעשו על-פי החוק לא יהיה פטור לבעלי שליטה, לא מחבות פלילית ולא מחבות אזרחית.
אביעד ויסולי: פשוט לאסור את זה בחוק.
אביעד ויסולי: דבר שלישי, צריכה להיות מגבלה מסוימת על ההסדרים האלה, שאדם יכול לשים 10% מהסכום שמוותרים לו ולהישאר עם החברה.
אביעד ויסולי: זה צריך להיפסק.
אביעד ויסולי: אגב, בארצות הברית זה לא קיים.
אביעד ויסולי: אין מצב כזה שאדם יקנה כביכול את החברה שלו תמורת חלק קטן מאוד.
אביעד ויסולי: בדרך כלל, ב-99% מהמקרים, בעל השליטה המקוריים הם עפים החוצה עם החברה כשמתחיל "chapter 11".
אביעד ויסולי: הם לא יהיו בהסדר.
אביעד ויסולי: אחרת אדם עושה לעצמו מנהג, אני לא אשלם את ההסדר ואשאר עם הכסף.
אביעד ויסולי: דבר נוסף, צריך להיות פיקוח על הוגנות הסדר.
אביעד ויסולי: כאשר יש הסדר, כמו שאנחנו עושים עם תביעות ייצוגיות, חייבת להיות חוות דעת שההסדר הוגן.
אביעד ויסולי: כיום אין אף אחד שמפקח.
אביעד ויסולי: מצד אחד יש את המשקיעים הקטנים שבדרך כלל אין להם ייצוג מאורגן ומצד שני יש את המוסדיים שהרבה פעמים בניגוד עניינים עם בעל השליטה.
אביעד ויסולי: הרבה פעמים בעל השליטה הוא משקיע אצל אותו מוסדי בכלים אחרים שלו, כמו שראינו במקרה של לבייב.
אביעד ויסולי: אין אף אחד שמפקח על ההוגנות של ההסדר.
אביעד ויסולי: בית המשפט צריך לומר לבן או שחור.
אביעד ויסולי: הוא לא יכול לפקח בכל צורה על הפרטים של ההסדר.
אביעד ויסולי: הוא גם לא נמצא במשא ומתן שבו הוא יכול לדון בפרטי ההסדר.
אביעד ויסולי: הוא רק אומר כן או לא.
אביעד ויסולי: מטבע הדברים אומרים תמיד כן.
אביעד ויסולי: דבר נוסף, צריכות להיות מגבלות על מערכת הבנקאות.
אביעד ויסולי: לא רק שצריכה להיות מגבלה על אדם שלא ימכור אג"ח במשך תקופה מסוימת, גם מערכת הבנקאות לא יכולה לתת לאדם מאות מיליוני שקלים כאשר הוא לא שילם את חובו.
אביעד ויסולי: בארצות הברית יש דבר שנקרא "קרדיט רייטינג".
אביעד ויסולי: ברגע שאתה לא משלם את החוב שלך ה"קרדיט רייטינג" שלך סגור ל-7 שנים.
אביעד ויסולי: צריך להיות אותו דבר בארץ.
אביעד ויסולי: אתה לא תוכל לקבל ממערכת הבנקאות כשלא שילמת את חובך.
אביעד ויסולי: דבר אחרון שאני מבקש שיוכנס לחוק זה הסדר דיבידנדים.
אביעד ויסולי: מי שלקח דיבידנדים בחמש שנים מאותה חברה והחברה מגיעה לחדלות פירעון, שיחזיר את הדיבידנדים.
אביעד ויסולי: לא יתכן שאדם ישאב את הכסף ואחר-כך יגיד סליחה אין לי כסף לשלם.
אביעד ויסולי: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: רוני מימרן, פורום החוסכים לפנסיה.
רוני מימרן: בוקר טוב.
רוני מימרן: למי שלא מכיר, פורום החוסכים לפנסיה זאת התארגנות בתהליך רישום של עמותה של אנשי הייטק ופעילים חברתיים כדי לייצג את הציבור שחוסך לפנסיה בנושאים שונים.
רוני מימרן: הכספים שלנו מושקעים בעצם דרך המשקיעים המוסדיים, אותן חברות ביטוח ובתי השקעות.
רוני מימרן: בחלק מהמקרים הם דואגים לאינטרסים שלנו יפה.
רוני מימרן: במקרים אחרים, כמו שהתרשמנו, הם לא מספיק דואגים לאינטרסים שלנו.
רוני מימרן: מי שאמור לפקח עליהם ויש לו גם אחריות לפיקוח על שוק ההון, חוץ מהרשות לניירות ערך, זה גם אגף שוק ההון ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.
רוני מימרן: אני לא יודע אם יש נציג שלהם כאן, אבל אני לא חושב ששמענו את קולם, לא בבעיות של עמידה בהחזרי אג"ח שהיו בשנים אחרונות, לא בסיפור של "אפריקה ישראל" לא בעניין "צים", לא בעניין "סקורפיו" ולא בפרשות שנמצאות כרגע על הפרק, אם זה "טאו" ו"דלק נדל"ן" ואחרות.
רוני מימרן: אני חושב שהם צריכים לפקח על זה.
רוני מימרן: דובר פה על שקיפות.
רוני מימרן: האם אנחנו יודעים בצורה רשמית איזה משקיעים מוסדיים מושקעים בחברה זאת או אחרת וכמה הם הפסידו?
רוני מימרן: עד כמה הם דאגו לאינטרסים שלנו?
רוני מימרן: אני חושב שאין שום פרסום מסודר בנושא הזה.
רוני מימרן: לפעמים הנתונים של אחוזי ההשקעה באותן חברות שנמצאות בקשיים יוצא לתקשורת ולפעמים זה לא יוצא לתקשורת.
רוני מימרן: מדוע שלא תהיה פה שקיפות ויהיה פה גילוי מסודר?
רוני מימרן: אם משקיעים מוסדיים נפטרו מאג"ח רגע לפני הסדר החוב בהפסד, גם את זה אנחנו רוצים לדעת, מי הפסיד את הכסף שלנו?
רוני מימרן: אנחנו אמנם מקבלים נתונים חודשיים ורבעוניים מחברות הביטוח ומבתי ההשקעות, אבל אלה נתונים סיכומיים.
שי חרמש: אתה לא מקבל שום פירוט, אתה מקבל את המכלול.
רוני מימרן: בדיוק.
רוני מימרן: אני מקבל את המכלול, אני יודע סך הכול כמה הרוויח וכמה הפסיד.
רוני מימרן: אגב, ביטוחי מנהלים די הפסידו בחודשים האחרונים.
רוני מימרן: אני לא יודע איזה חלק מזה היה קשור ל"טאו" או אולי ביולי נראה שזה קשור ל"טאו".
רוני מימרן: אני לא יכול לדעת.
רוני מימרן: אני רוצה לדעת מי דואג לי ומי לא דואג לי ועושה כל מיני קומבינות מהצד.
רוני מימרן: הוזכר פה הנושא של משקיעים שלא עמדו בכל ההחזרים שנדרשים מהם.
רוני מימרן: צריך אולי לאסור עליהם להנפיק ניירות ערך לציבור, בין אם במניות, בין אם באגרות חוב למשך תקופה מסוימת, נניח 10 שנים.
רוני מימרן: זה כבר הוזכר כאן ואני חושב שזה מאוד ראוי.
רוני מימרן: במקרה של אילן בן דב כדוגמה.
רוני מימרן: הרי אם היה רוצה היה יכול להחזיר את הכסף.
רוני מימרן: יואיל בטובו וימכור את המניות שלו ב"פרטנר אורנג'" שהיא חברה מרוויחה.
רוני מימרן: חלק מהכספים שהוא ימכור הוא יכול להכניס ל"טאו" באמצעות הנפקות זכויות ולעמוד בחובות שלו.
רוני מימרן: אם הוא לא עושה את זה, אז אני חושב שהוא לא ראוי להתייחסות של הציבור.
רוני מימרן: במקרה כזה, אם הוא לא יעשה את זה, הציבור צריך לעשות את זה דרך הפסקת קנייה ב"אורנג'" שהיא בעצם נכנסת לכיס שלו חזרה.
רוני מימרן: אם הוא גוזל מהציבור, אין שום סיבה שירוויח מהציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אריק זיו, מכון ירושלים לצדק.
אריק זיו: אני בא לדבר מכיוון אחר.
אריק זיו: אני פעיל במכון ירושלים לצדק וחלק מהפעילות שלנו זה טיפול בחיילים בודדים.
אריק זיו: אני לא מתפלא שאילן בן דב רוצה לגזור ולגלח את הכסף מאנשים.
אריק זיו: כשפנינו אליו בנושא של חיילים בודדים שהיו להם בעיות עם חברת "אורנג'" הרווחית שהוזכרה פה.
אריק זיו: הגענו גם ללשכה של אילן בן-דב.
אריק זיו: חברת "אורנג'" לא היתה מוכנה להתחשב באותם חיילים בודדים שהיו חייבים כסף לחברה.
אריק זיו: אם אילן בן דב דורש היום שיורידו לו את החוב בחברה אחרת, הייתי מציע שיבטל את כל החובות ב"אורנג'" לאנשים נזקקים.
אריק זיו: יש כאלה רבים.
אריק זיו: להרבה מאלה שיושבים באוהלים יש בעיות ב"אורנג" או בחברות הסלולאריות האחרות.
אריק זיו: אבל, אילן בן-דב הוא דוגמה של אחד שמצד אחד עושק והולך ומגלח מהצד השני.
שי שחל: אני אזרח חוסך לפנסיה הקמתי את קבוצת הפייסבוק "אילן בן-דב עזוב לי את הפנסיה או שאעזוב את אורנג'".
שי שחל: זאת קבוצה שמונה מעל 1,000 איש, שזה המון לנושא נישתי שלא ברור לרוב הציבור.
שי שחל: הסיבה שהקמתי את הקבוצה הזאת היא כשגיליתי שכאזרח הרשויות והמחוקק לא הגנו עלי כראוי והדרך היחידה שלי להתמודד עם הסיטואציה המאוד מקוממת הזאת היא להגיד לאילן בן דב בצורה מאוד פשוטה: אם אתה לא מקיים את החוזה איתי, הלוויתי לך כסף ואתה לא מחזיר אותו, אז הדבר היחיד שיש לי לעשות זה פשוט לא לבחור במוצר שלך.
שי שחל: זה מתוך כוונה להראות לאילן בן-דב שהעסקה שאנחנו הציבור מוכנים לשים על השולחן היא, שהוא יחזיר לנו את כל הכסף שהרווחנו ביושר והלווינו לו, אחרת אנחנו נציע לו עסקה פחות טובה.
שי שחל: פעם אחת יאבד את הלקוחות שלו ופעם שנייה יאבד מותק ששווה היום 1.1 מיליארד שקלים, שמספיק שהוא יישחק ב-20%-30% הוא יפסיד יותר כסף.
שי שחל: לצערי הרב זאת הדרך היחידה שאנחנו הציבור יכולים להתמודד בגלל שלא הגנו עלינו.
שי שחל: המחוקק והרשויות לא הגנו עלינו.
שי שחל: במסגרת המאבק שלי הגעתי גם לאסיפת מחזיקים האג"ח של אילן בן-דב, של אג"ח בי"ת וגימ"ל.
שי שחל: זאת היתה חוויה מאוד מקוממת שאני רוצה לשתף אתכם.
שי שחל: היא היתה מקוממת בגלל מי שהיה שם.
שי שחל: היו שם נציגים שאילן בן-דב שלח וחבורה של ספקולנטים שקנו את אגרות החוב האלה ב-30 סנט על הדולר וצועקים עכשיו שאילן בן-דב יחזיר חובות וצועקים שהם לימדו את הילדים שלהם כן להחזיר חובות בבית.
שי שחל: בסופו של דבר מה שהם רוצים זה שאת החובות שהם קנו ב-30 סנט על הדולר למכור ב-40 סנט על הדולר, ואחר כך גם להיות בלוק חוסם נגד המוסדיים.
שי שחל: איפה נמצאים אותם יתומים ואלמנות ואמא שלי שקנתה את הכסף בפנסיה בדולר ומכרו לו אותו ב-30 סנט?
שי שחל: היא לא נמצאת שם.
שי שחל: היה שם מישהו שמייצג אותה?
שי שחל: היחיד שהיה זה האזרח שי שחל.
שי שחל: אף אחד לא היה שם, כולם ברחו.
כרמל שאמה-הכהן: למי אתה מתכוון שברחו?
כרמל שאמה-הכהן: מי ברח?
שי שחל: המוסדיים.
שי שחל: יושב פה מנהל רשות ניירות הערך והוא אומר שהוא יפנה לגופים המוסדיים וישאל אותם מה הם הולכים לעשות.
שי שחל: בוא אני אספר לך משהו שאתה יודע.
שי שחל: אתה מדבר על האורווה, אתה לא מדבר על הסוסים כי הסוסים ברחו מזמן.
שי שחל: יושב עכשיו לקוח מוסדי ושואל את עצמו: מה כדאי לי?
שי שחל: להישאר עם ההפסד הזה ועם הבושה שלי ועכשיו לתת תשובות לרשות ניירות הערך?
שי שחל: או, לברוח, למחוק את ההפסד, למכור ב-30 סנט לספקולנט שלימד את הילדים שלו כן להחזיר חובות ולספקולנטים אחרים שצועקים שם עם עורכי הדין המעונבים שלהם.
שי שחל: הם ברחו מזמן.
שי שחל: איתם אתה לא יכול להתעסק כי הם מכרו בשוק החופשי, הם לא קיימים.
שי שחל: לכן, להערכתי, יש פה כשל מערכתי.
שי שחל: כולם פה מנהלים דיון אקדמי מה צריך לעשות, אבל בינתיים החוסכים הפסידו 20 מיליארד שקלים.
שי שחל: יש פה כשל מערכתי של המחוקק, יש פה כשל מערכתי של רשות ניירות הערך, יש פה כשל מערכתי של החיסכון לטווח ארוך של הממונה על שוק ההון.
שי שחל: כולם ברחו ולא מדברים על הבעיה האמיתית.
שי שחל: אילן בן-דב זאת בעיה אמיתית, זאת בעיה מוסרית, זאת בעיה של מדינה ששולחת את האזרחים שלה להילחם אבל מראה שיש אזרח אחד שהוא מעל לחוק ושאר האזרחים, כמו שאמרה חברת הכנסת יחימוביץ, שכן צריכים להחזיר את החוב שלהם.
שי שחל: אין פה אקאונטביליות ואתם כולכם נתתם יד להפיכה של ישראל למדינה שבה 20 טייקונים גונבים 8 מיליון אזרחים, כמה שקלים פה וכמה שקלים שם, והפכה את ישראל מדמוקרטיה לקלפטוקרטיה, שפשוט 20 טייקונים גונבים 8 מיליון אזרחים.
שי שחל: עכשיו אני רוצה לדבר איפה בעיית השורש.
שי שחל: אני אומר את הדבר הזה כאזרח פשוט שזה אפילו לא מקצועי, פשוט למדתי באינטרנט.
שי שחל: בעיית השורש היא שוועדת בכר עשתה הרבה טובים אבל הפעולה שלה לא לוותה ברגולציה מתאימה ויצרה מצב שבו יש הרבה מאוד חתולים שמנים, שכולם חברים של כולם וכולם עבדו אצל כולם וכולם יעבדו אצל כולם.
שי שחל: לכולם היה אינטרס לקחת סיכונים ואחר-כך להחביא את הסיכונים האלה.
שי שחל: בסופו של דבר יש פה כשל של המחוקק, שלכם כחברי כנסת ושל הרשויות.
שי שחל: לכן אני אומר, כאזרח יכול להיות שתשפרו את המצב ויכול להיות שלא.
שי שחל: גם קמה "ועדת חודק" וההמלצות שלה יושמו אחרי הרבה זמן ובאיחור.
שי שחל: יש בוועדה הזאת יותר חורים מאשר מסננת.
שי שחל: היא לא טיפלה בהרבה מאוד בעיות.
שי שחל: היא עשתה גם כמה דברים טובים, לא הכול שחור, אבל עשתה גם הרבה בעיות והיא נגועה אולי בניגוד אינטרסים.
שי שחל: בסופו של דבר הסוסים כבר ברחו מהאורווה, הציבור כבר הפסיד את הכסף שלו.
שי שחל: אמר פה האדון הנכבד שמדובר ב-3,500 שקלים עד היום.
שי שחל: זה בטח יהיה פי 10 ואף אחד לא יפתור את הבעיה.
שי שחל: אתם מנסים לפתור את הבעיה אחרי שהסוסים כבר ברחו מהאורווה.
שי שחל: לכן כאזרח פשוט החלטתי לעשות מעשה יחד עם הציבור שאני רואה עצמו כנציגו.
שי שחל: עובדה שאני הייתי נציג הציבור היחיד באסיפת אג"ח.
שי שחל: לא היה שם אף אחד שייצג את הציבור.
שי שחל: מכיוון שהתאכזבתי מכם כרגולטורים ומכם כחברי כנסת, אני מתכוון להקים פול של מומחים בתחום המשפט ובתחום המיסוי, דירקטורים לשעבר בחברות של תל-אביב 100 ואנחנו מתכוונים להגיש תלונה לנציב תלונות הציבור ומבקר המדינה.
שי שחל: מכיוון שכל הרגולציה נכשלה פה, רק מבקר המדינה יכול לעזור לי כאזרח.
שי שחל: לא יכול להיות שקרה פה דבר כל-כך דבר גרוע ואין שמות ואין פרצופים ואין אף אחד שייתן על זה את הדין.
שי שחל: כל מה שאתם מציעים פה זה בדיעבד.
שי שחל: כל האנשים המקצועיים פה יודעים שכרגע הגניבה במירכאות או לא במירכאות, היתה גניבה לפי הפרוצדורה.
שי שחל: בסופו של דבר יבוא האדם לבית המשפט ויוכיח שהוא עשה את זה לפי הפרוצדורה ולא יעזור דבר לאף אחד שיושב פה סביב השולחן העגול.
שי שחל: לכן, אני רוצה לדעת מי הגופים המוסדיים האלה?
שי שחל: מי המנהלים?
שי שחל: מי הפנים?
שי שחל: מי השמות?
שי שחל: ששילמתי להם דמי ניהול מופקעים ולא ידעו להתנהל ולא התנהלו עם הכסף שלי כראוי.
שי שחל: .
שי שחל: לא יכול שנעשה דבר כל-כך גרוע ואין אנשים ואין שמות ואין פנים שישלמו את המחיר.
שי שחל: תודה רבה לכם.
כרמל שאמה-הכהן: עד שהמוח היהודי לא ימציא את מנהרת הזמן, אז אחרי שהסוסים ברחו אפשר רק לנסות לתקן ולבדוק.
כרמל שאמה-הכהן: אי-אפשר לחזור בזמן.
כרמל שאמה-הכהן: זאת בהנחה שהסוסים ברחו.
שי שחל: אולי את זה יגיד מבקר המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: עורך דין יוסי וקנין, בא כוח הספקים הנושים הלא מובטחים בחברת "אגרקסקו".
יוסי וקנין: בוקר טוב.
יוסי וקנין: אנחנו מאוד מודים לכם על קיום הישיבה הזאת שמאפשרת לנו סוף סוף להידבר עם איזה גורם של המדינה כי המדינה די מתעלמת.
יוסי וקנין: אנחנו רוצים להגיד לכם שהישיבה שלכם היא לא כל-כך רלוונטית.
יוסי וקנין: אתם מתעסקים ב"תספורת".
יוסי וקנין: המשמעות של תספורת היא, לקחנו הרבה ואנחנו רוצים לשלם קצת.
יוסי וקנין: זה לא ממש רוצים, אנחנו חייבים לשלם קצת.
יוסי וקנין: עדיין לבייב הכניס יד לכיס בהסדר ונתן כסף.
יוסי וקנין: אילן בן-דב נתן דוגמה ואמר:
יוסי וקנין: אני נותן מהנכסים הפרטיים שלי.
אביעד ויסולי: 10%.
שי חרמש: המדינה לא נתנה גרוש.
יוסי וקנין: אתם פה תוקפים אותם.
יוסי וקנין: אני רוצה לספר לכם מה עושה המדינה.
יוסי וקנין: המדינה בתיק "אגרקסקו" מפקירה 2,500 חקלאים, 500 עובדים, 500 ספקים , וכמעט 150 מיליון שקל מחזיקים אג"ח.
יוסי וקנין: המדינה לא אומרת להם: בוא נסתפר - - -
כרמל שאמה-הכהן: מי בעלי המניות ב"אגרקסקו".
אברהם וול: המדינה.
אברהם וול: 89% מוחזקים בידי המדינה במישרין ובעקיפין דרך מועצת הצמחים.
אברהם וול: מתוך 16 דירקטורים, 8 ממנה המדינה במישרין.
כרמל שאמה-הכהן: מי שאר בעלי המניות?
אברהם וול: תנובה מחזיקה 11%.
שי חרמש: כרמל, 30% המדינה, 50% מועצת הצמחים של המדינה ו-11% "אגרקסקו".
יוסי וקנין: המדינה, שחדלה בניהול החברה, רק לפני חצי שנה זרקה עוד 55 מיליון שקלים מכספי משלם המיסים אל החברה.
יוסי וקנין: היא לא פיתחה לפני כן לכן היא היתה צריכה לשלם 55 מיליון שקלים ואחרי שהיא השקיעה 55 מיליון שקלים החברה קרסה.
יוסי וקנין: והמדינה אפילו את הכסף, את המימון הקטן שהתבקש ממנה למימון הקפאת הליכים אולי אפשר יהיה להציל משהו, גם את זה לא הסכימה המדינה לתת.
יוסי וקנין: ועדת הכספים שהתכנסה קיבלה החלטה שהמדינה תשתתף וגם בזה המדינה לא משתתפת.
יוסי וקנין: בעוד אתם דנים על "תספורת" לבעלי האג"ח המדינה אומרת לכולם: חכו, מה אתם מתעסקים "בתספורות"?
יוסי וקנין: אנחנו רוצים ללמד אתכם איך צריך להתנהג.
יוסי וקנין: לא "תספורת", אפס מעורבות, אפס אחריות, אפס אחוז נשיאה בחוב, התעלמות.
יוסי וקנין: בעוד אתם רוצים לשלם משהו ב"תספורת", אנחנו לא משלמים כלום.
יוסי וקנין: אני רוצה להגיד לכם משהו.
יוסי וקנין: בדיון האחרון שהתקיים בפני כבוד השופטת ורדה אלשייך בנוגע להארכת הקפאת ההליכים, קרה דבר מדהים.
יוסי וקנין: בא כוח המדינה שמייצג אותה בהליך לא התבטא כלל.
יוסי וקנין: השופטת שאלה אותו מה עמדתו והוא אין לו מה לומר.
יוסי וקנין: השופטת תמהה ושאלה מה זאת השתיקה הרועמת הזאת של המדינה, זה לא מתקבל על הדעת?
יוסי וקנין: חברים, רק לפני כמה שנים היתה פה קריסה אולי הגדולה במדינה של "קלאב מרקט:.
יוסי וקנין: בדיון הראשון, בדיון הראשון בהקפאת ההליכים שאלה השופטת אלשייך: איפה בעלי החברה?
יוסי וקנין: למה הם לא יושבים פה באולם?
יוסי וקנין: אין היום הסדר חוב בחדלות פירעון, "chapter 11" ובכל ההליכים שהם נכנסים לאותה קטגוריה, שאין מה שנקרא ומכונה תרומת בעלים.
יוסי וקנין: המדינה שהיא היא הבעלים אומרת לכולם: אני לא חלק מהמשחק הזה, תסתדרו.
יוסי וקנין: היא משאירה את כולנו מופקרים ברחובה של עיר.
יוסי וקנין: חברים, אני לא יודע אם אתם יודעים.
יוסי וקנין: מאות ואלפי מגדלים, עובדים וספקים יגישו בשבועות ובחודשים הקרובים פשיטות רגל.
יוסי וקנין: אלה לא אנשים בודדים, אלה לא חברות, אלה לא טייקונים שאנחנו מדברים על כמה מיליונים יישארו.
יוסי וקנין: הם לא משכו דיבידנד.
יוסי וקנין: אלה אנשים שמטה לחמם נשבר על-ידי המדינה ביום אחד והמדינה מתעלמת.
יוסי וקנין: זה לא מתקבל על הדעת.
יוסי וקנין: אני סבור שוועדת הכלכלה צריכה לבוא ולהגיד למדינה, איפה נציג המדינה כאן?
יוסי וקנין: לא איפה אילן בן-דב ואיפה תשובה.
כרמל שאמה-הכהן: למה מועצת הצמחים זה המדינה?
יוסי וקנין: כי זאת שממנה את הדירקטורים, זאת רשות סטטוטורית.
שי חרמש: היא קובעת להם את האגרות.
יוסי וקנין: אם אני רוצה להתמנות דירקטור במועצת הצמחים, אין לי את המזל הזה אלא אם כן שר החקלאות יואיל למנות אותי ושר האוצר יחתום לו.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בבחירות?
יוסי וקנין: לא, איזה בחירות?
יוסי וקנין: מדובר בגופים סטאטוטוריים.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, אנחנו קצת מכירים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו קבענו את התנאים של הבחירות במועצת הצמחים לפני חודשיים ואתמול היו הבחירות.
יוסי וקנין: בחירות למועצה, לא של הדירקטורים.
שי חרמש: יש 8 נציגי חקלאים ובזה היו הבחירות ויש 8 נציגי מדינה.
יוסי וקנין: זאת חברה בבעלות המדינה.
יוסי וקנין: 30% המדינה מחזיקה באופן ישיר.
יוסי וקנין: לפני חצי שנה המדינה העניקה 55 מיליון שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: החלק של מועצת הצמחים זה לא בדיוק בעלות מדינה, זה משהו הרבה יותר מורכב.
שי חרמש: אבל למועצת הצמחים אין שליטה על גביית כספים.
שי חרמש: המדינה קובעת לה את האגרות והיא צריכה להתיישר באפס בסוף השנה.
שי חרמש: באה המדינה ואמרה שאם מועצת הצמחים היא 50%, שתשלם 50% מהחוב.
שי חרמש: מאיפה?
יוסי וקנין: אבל לכל הפחות שהמדינה תשלם את החלק שלה.
יוסי וקנין: שתגיד: ב-30% שלי אני נושאת בחוב.
יוסי וקנין: גם את זה היא לא אומרת.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי ה-30% אין מחלוקת שהיא צריכה לשאת בחוק.
יוסי וקנין: גם בזה יש מחלוקת.
כרמל שאמה-הכהן: זה דיון אחר.
שי חרמש: זה לא דיון אחר.
שי חרמש: למועצת הצמחים אין שום מקור הכנסה חוץ מהאגרות שהמדינה מאשרת לה לגבות.
שי חרמש: האגרות מכסות את ההוצאות ונוצר מצב אפס.
שי חרמש: אין לה משאבים, אין לה הון עצמי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל האגרות מגיעות מהמגדלים עצמם.
שי חרמש: כן, אבל האגרות מכסות את ההוצאות של המועצה ואין שום רווח.
שי חרמש: אסור לה גם ליצור רווח.
כרמל שאמה-הכהן: למה מועצת הצמחים היתה צריכה להיות בעלים ב"אגרקסקו"?
שי חרמש: תוציא אותם.
יוסי וקנין: שיתרמו את המניות.
יוסי וקנין: אבל המדינה רוצה להישאר אחרי ההסדר עם מניות ביד.
אברהם וול: אני בא כוח מחזיקי אג"ח.
אברהם וול: אני אפריע שנייה לחברי רק כדי להשלים לגבי מועצת הצמחים.
אברהם וול: קודם כל, המדינה ממנה חצי מהדירקטורים של "אגרקסקו".
אברהם וול: 8 ממונים ישירות על-ידי המדינה, 4 נוספים על-ידי מועצת הצמחים.
אברהם וול: חלק מהדירקטורים האלה הם עובדי מדינה.
אברהם וול: גם המינויים של מועצת הצמחים, מי שממונה במועצת הצמחים ממונה על-ידי שר החקלאות.
אברהם וול: כשהחברה הנפיקה היא התחייבה שהשליטה בה לא תעבור מידי המדינה.
אברהם וול: המדינה התייחסה לעצמה כבעלת השליטה בהנפקה.
אברהם וול: חברת הדירוג שוב ושוב כתבה שהדירוג של החברה יותר גבוה ממה שהיתה מקבלת אלמלא כן מכיוון שהמדינה היא בין הבעלים שלה.
אברהם וול: לראשונה המדינה סוגרת את הטלפונים כשהחברה הגיעה למשבר.
אברהם וול: המדינה קיבלה החלטת הפרטה שאומרת שהמדינה ומועצת הצמחים ביחד ימכרו את המניות שלהם.
אברהם וול: כבר כבוד השופטת אלשייך הרימה גבה - - -
כרמל שאמה-הכהן: יש פה נציג של רשות החברות הממשלתיות?
לאה ורון: הוא הוזמן.
אליאור גבאי: אני כאן.
לאה ורון: רשות החברות השיבה לנו שהם בדקו ואין צורך שהם יגיעו לדיון.
יוסי וקנין: זאת גם היתה התשובה שלהם כשהם הוזמנו לאסיפת מחזיקי האג"ח.
יוסי וקנין: לראשונה הבעלים לא מתייצבים באסיפת מחזיקי אג"ח.
אברהם וול: גם לא בבית המשפט בדיונים.
אברהם וול: נשאלת שאלה איפה תרומת בעלים, אומרים: אנחנו לא בעלים.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל הנושא של "אגרקסקו" אתם אומרים שהנושא של התספורות לא מעניין.
יוסי וקנין: מעניין מאוד.
יוסי וקנין: אני אומר שאם רוצים לקבוע את הרף, אז זה נכון שכיף להתבטא לגבי הטייקונים.
יוסי וקנין: נכון שזה כיף וזה גם סקסי.
כרמל שאמה-הכהן: זה גם כלפי המדינה.
יוסי וקנין: אז אני אומר, תתחילו עם המדינה.
יוסי וקנין: תבוא המדינה ותגיד: חברים, אני קובעת את הרף.
יוסי וקנין: הרף הוא שמי שלוקח משלם, מי שמעסיק עובדים – משלם.
יוסי וקנין: מי שמזמין סחורה מספקים – משלם.
יוסי וקנין: מכאן זה ירד למטה.
יוסי וקנין: אחרת אנחנו נשב פה בעוד פרק זמן כנראה לא ארוך כשבעלי החברות לא יעשו "תספורת" אלא יעשו בדיוק מה שעושה המדינה, דהיינו, יתעלמו וגם לא ישלחו את הנציגים הרלוונטיים כי הם גם כן התייעצו וזה לא רלוונטי.
יוסי דאבוש: אני גם מגדל וגם ספק וגם מגדל של "אגרסקו".
יוסי דאבוש: אני הייתי רוצה לדעת.
יוסי דאבוש: אם המדינה מתעלמת מהבעלות על "אגרקסקו", למה לפני חצי שנה הכניסה את היד עמוק לכיס, לקחה 50 מיליון וזרקה ב"אגרקסקו" בלי לפקח ובלי שום דבר?
יוסי דאבוש: תנו לי תשובה על זה.
יוסי דאבוש: אני פתוח עם "אגרקסקו" במיליון שקלים.
יוסי דאבוש: כשאני באתי ל"אגרקסקו" וביקשתי ערבויות אמרו לי: דאבוש, אתה בסדר?
יוסי דאבוש: זאת מדינה.
יוסי דאבוש: אז איפה המדינה?
יוסי דאבוש: אני בן 50, מתנדב בצבא.
יוסי דאבוש: עד לפני שבוע הייתי במילואים ברמת הגולן ועכשיו זרקו אותי בקרב וברחו.
יוסי דאבוש: זה בדיוק מה שאני מרגיש.
כרמל שאמה-הכהן: מה קרה באופן פתאומי ש"אגרקסקו" התרסקה כך?
יוסי דאבוש: מה קרה?
יוסי דאבוש: כנראה ששמו את האנשים הלא מתאימים לנהל את החברה.
יוסי דאבוש: אתם צריכים לבדוק.
יוסי דאבוש: אני לא מבין דבר אחד.
יוסי דאבוש: היו קשיים ב"אגרקסקו" גם לפני שנה ושנתיים.
יוסי דאבוש: איך המדינה העזה להכניס את היד לכיס ולתת 50 מיליון שקלים, לזרוק שם על קרן הצבי ולבדוק.
יוסי דאבוש: לא להגיד: אתם רוצים 50 מיליון?
יוסי דאבוש: תוציאו תכנית הבראה, תוציאו תכנית.
יוסי דאבוש: אני איש עסקים ואני יודע מה זה.
יוסי דאבוש: אני לא עושה עסק בלי להחתים על ערבויות על עבודה.
יוסי דאבוש: רק "אגרקסקו" לא עושה את זה.
יוסי דאבוש: פניתי ל"אגרקסקו".
יוסי דאבוש: אמרו לי: מה אתה מדבר?
יוסי דאבוש: אתה יודע מי מחזיק את "אגרקסקו"?
יוסי דאבוש: 90% "אגרקסקו" והשאר זה "תנובה".
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה אדוני, יושב ראש הרשות לניירות ערך.
שמואל האוזר: בעניין הגילוי.
שמואל האוזר: הרשות באמת ממונה.
שמואל האוזר: המחוקק הטיל עליה גם שקיפות וגם גילוי.
שמואל האוזר: כפי שאמרתי, אנחנו חושבים שצריך לקחת את הגילוי גם למקום של אקטיביזם.
שמואל האוזר: קודם כל יש גילוי מלא לגבי כל השקעות של כל קרנות הנאמנות שאנחנו מפקחים עליהם, בדיוק איפה הם משקיעים, באיזה ניירות ערך.
שמואל האוזר: יש גילוי מלא.
שמואל האוזר: כל מי שמשקיע בקרן נאמנות יודע מה מדיניות ההשקעה שלה, יודע את סיווג הסיכון שלה ויודע גם את ניירות הערך שהיא משקיעה בהם..
שמואל האוזר: הדבר השני הוא שאנחנו לא מנהלים את החברות.
שמואל האוזר: אנחנו כן מציפים את הבעיות שלהן, לפעמים גם מבעוד מועד.
שמואל האוזר: גם בסוגיה הנוכחית של "טאו", פנינו למשקיעים המוסדיים עוד לפני שהסוסים ברחו מהחברות.
שמואל האוזר: דרך אגב, אני רוצה להגיד לחברי הכנסת שלמרות שחברות הנאמנות החזיקו מעט מאוד וגם קופות הגמל לא החזיקו הרבה יותר.
שמואל האוזר: צריך להבין את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מה היתה התשובה של המשקיעים המוסדיים לפנייה שלכם?
שמואל האוזר: ראינו אחר-כך בעיתון שהם לא יאפשרו תספורות".
שמואל האוזר: חלק מהמשקיעים המוסדיים אמרו - - -
לאה ורון: מה זאת אומרת שראיתם בעיתון, הם לא השיבו לפנייה?
לאה ורון: אמרת שנקטתם אקטיביזם ופניתי למשקיעים המוסדיים
שמואל האוזר: פנינו למשקיעים המוסדיים וביקשנו הסברים מה הם מתכוונים לעשות.
שמואל האוזר: התשובות חלקן ניתנו וחלקן יינתנו לנו.
שמואל האוזר: אלה תשובות של מה הם מתכוונים לעשות ואיך הם מתכוונים לעמוד בהסדרים.
שמואל האוזר: חלק עומדים על המשמר וחלק פחות אבל הם יהיו צריכים להיות מעורבים.