GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני אבבה: סבתא שלי מקבלת קצבת ביטוח לאומי והיא רוצה להתחבר לטלוויזיה באמהרית.
דני אבבה: בעיניי החוק מעולה.
דני אבבה: יריב, אני אגיד את זה עוד פעם בעברית פשוטה: החוק הוא מצוין.
דני אבבה: יחד עם זאת, סבתא שלי רוצה להתחבר, להבין מה קורה אצל יושב ראש ועדת הכלכלה, היא רוצה קצת להתחבר למציאות הישראלית.
דני אבבה: מתוך הכסף הדל שהיא מקבלת מהביטוח הלאומי היא צריכה לתת 333 שקלים לכבלים.
דני אבבה: שימו לב, 333 כל חודש.
אתי בנדלר: איך זה מגיע ל-333 שקלים?
דני אבבה: כדי להתחבר להוט זה 270 שקלים בבסיס.
דני אבבה: התקשרתי אתמול ל"הוט" בשם סבתא שלי והתבקשתי להתחבר לחבילת הבסיס.
דני אבבה: זה מאוד פשוט ולא צריך להיות הגאון מוילנה.
דני אבבה: הוא אמר לי שזה 271 שקלים, פלוס 16 שקלים של התחברות לאמהרית.
דני אבבה: זה מגיע ל-290 שקלים.
דני אבבה: סליחה, אני טעיתי.
דני אבבה: אני רוצה לומר משהו כללי.
דני אבבה: אני שונא פטרוניות.
דני אבבה: פטרוניות היא דבר גס ומעצבן.
דני אבבה: החוק הזה הוא פטרוני מידי.
דני אבבה: יריב לוין, אני 16 שנה בעיתונות.
דני אבבה: אני תלמידו של ניצן חן.
דני אבבה: לא הזמנתם אותנו לדיון כדי לשמוע אותנו.
דני אבבה: אני אומר לך, אנחנו מכירים את הקהילה.
יריב לוין: אין לי ספק שאתה מכיר יותר ממני, על זה אין ויכוח.
יריב לוין: אני לא מתיימר אפילו.
דני אבבה: אני מכיר את הקהילה בקרית גת, באשקלון ובכל מקום אחר.
דני אבבה: אני מכיר את המצוקה לא במילים הגבוהות והמפוצצות והרחמנות הזאת שאתם מציגים אותה אלא באמת תאכלס.
דני אבבה: ערוץ השידור באמהרית הוא ערך חשוב שצריך להמשיך אותו וצריך לתמוך בו אבל המדינה באה ואמרה לפני כמה שנים שרוצים להקים את "עידן פלוס" מתוך הרצון לעזור לאנשים עניים.
דני אבבה: זה היה הנימוק שלכם.
דני אבבה: אמרתם שאתם רוצים לעזור לאנשים עניים שאין להם כסף ושאתם לא רוצים שהציבור יוציא 330 שקלים כדי להתחבר.
אתי בנדלר: הגעת לסכום שקרוב ל-290 שקלים.
אתי בנדלר: אני לא מזלזלת בסכום אבל עדיין יש פעם.
אתי בנדלר: אני מסכימה איתך שזה הרבה כסף.
אתי בנדלר: עדיין יש פער.
קריאה: יש גם אגרה.
אתי בנדלר: האגרה זה לרשות השידור.
דני אבבה: זה גם כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם 200 שקלים זה הרבה בשביל סבתא שלך.
דני אבבה: אפשר לבדוק את הנתונים, זה פשוט.
דני אבבה: למי שאין כסף גם 109 שקלים זה המון כסף.
דני אבבה: ההצעה שלי פשוטה מאוד.
דני אבבה: אדוני היושב ראש, שאלת מה האלטרנטיבה?
דני אבבה: אין בעיה, אתם רוצים לעזור לקהילה?
דני אבבה: תוציאו את ה-140 ל"עידן פלוס".
ניצן חן: דני, אבל "עידן פלוס" לא בשל עכשיו.
דני אבבה: אתם רוצים לעזור לקהילה להיקלט?
כרמל שאמה-הכהן: במהלך הפגרה יהיו לנו דיונים לגבי "עידן פלוס".
ניצן חן: "עידן פלוס" זה רק מ-2013.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שבכבלים וב"יס" יתנו את הערוצים האלה בחינם לאתיופים.
דני אבבה: הקהילה לא צריכה יותר משעה וחצי שידור ביום.
דני אבבה: יריב לוין, אני מתנגד לחוק הזה משתי סיבות עיקריות ואמרתי את זה לך גם בשיחות איתך.
דני אבבה: אני מעריץ ומעריך את היושר שלך.
דני אבבה: החוק הזה מקורו בפטרוניות יתר.
דני אבבה: אתה מעולם לא הזמנת אותנו העיתונים ואת פעילי הקהילה לשמוע את דעתנו על זה.
דני אבבה: עשית בין הקומבינות הפוליטיות.
דני אבבה: בעיניי זה לא מתאים לך אבל עשית את זה.
דני אבבה: אמרתי לך את זה ביושר.
יריב לוין: כשביקשתם להיפגש איתי, כמה זמן לקח עד שהייתם אצלי במשרד?
יריב לוין: אחרי יומיים.
דני אבבה: זה היה כבר אחרי.
יריב לוין: נפגשנו לפני הישיבה היום וישבנו שעתיים ולא 5 דקות.
יריב לוין: לא השתכנעתי, מה אני יכול לעשות?
דני אבבה: אני אומר שהחוק שלך מצוין.
דני אבבה: בוא תקדם אותו צעד אחד קדימה כדי שסבתא שלי - - -
יריב לוין: אבל אני לא יכול.
דני אבבה: אני אעזור לך.
יריב לוין: מתי תעזור לי?
יריב לוין: בעוד שנתיים, כשכבר לא יהיה כלום?
דני אבבה: בשיחתנו התברר שהחוק הזה לא בא מבית מדרשו של יריב לוין.
יריב לוין: נכון, אני אמרתי את זה בצורה גלויה.
יריב לוין: מה לעשות, אני לא חולם בלילה על כל הבעיות.
דני אבבה: מניעים פוליטיים הביאו כדי לעזור כלכלית לחבר בצרה.
יריב לוין: שום מניע פוליטי ואתה יודע את זה טוב מאוד.
דני אבבה: לעזור לחבר בצורה כלכלית.
יריב לוין: לא יאומן.
כרמל שאמה-הכהן: הוא רוצה לעזור לחבר?
דני אבבה: לא, מישהו אחר.
דני אבבה: לא הוא המציא את החוק.
דני אבבה: מקורו של החוק לא ממנו.
יריב לוין: באו אלי ואמרתי בצורה גלויה ואני חוזר ואומר.
שלמה מולה: אני מאשר את מה שהוא אומר.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מייחס דברים לחבר הכנסת - - -
יריב לוין: אני הרי אמרתי לך בגילוי לב, אני לא מסתיר.
יריב לוין: אדוני היושב ראש, אני לא מסתיר.
יריב לוין: רבותיי, אני באמת לא מתרגש מזה.
לאה ורון: כך חברי כנסת מניחים הצעות חוק.
לאה ורון: הם קשובים לאנשים ומציעים הצעות חוק.
יריב לוין: זה בסדר, הכול מותר.
דני אבבה: - -
אברהם נגוסה: יש פה עוד עיתונאים לא רק אתה.
אברהם נגוסה: לך יש אינטרס אישי.
רוברט טיבייב: לדעתי כל העיתונים עולי אתיופיה צריכים להיות פה.
דני אבבה: אני עובד בעיתון "ידיעות אחרונות".
דני אבבה: "ידיעות אחרונות" הוא לא באמהרית.
אברהם נגוסה: אתה אחד מעשרות עיתונאים מבני העדה.
דני אבבה: אין עשרות עיתונאים.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא ד"ר אברהם נגוסה, יו"ר הפרויקט הלאומי ליהודי אתיופיה.
אברהם נגוסה: תיקון, אני מנהל ארגון "מכנף דרום לציון".
אברהם נגוסה: אני מודה ליושב ראש הוועדה.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת, אני רוצה להציג עמדה אחרת ממה שהציג דני.
אברהם נגוסה: אני מברך על החוק.
אברהם נגוסה: אני מברך את חברי הכנסת שיזמו והציגו את החוק ותמכו והביאו לשלב הזה.
אברהם נגוסה: החוק הזה חשוב לנו, חשוב לקהילה.
אברהם נגוסה: אין מה להוסיף.
אברהם נגוסה: אמרו כמה זה חשוב החוק הזה.
אברהם נגוסה: זאת פעם ראשונה פריצת דרך שהמדינה הולכת לממן שידור והפקות בשפה האמהרית.
אברהם נגוסה: כרגע אין לנו.
אברהם נגוסה: אני אומר לחברים שלי, זאת פריצת דרך, בואו נתחיל עם החוק הזה ואז אנחנו נתקדם, נילחם על עניין התשלומים.
אברהם נגוסה: כרגע אנחנו בידיים ריקות.
אברהם נגוסה: אם יש לנו 4.5 מיליון יהיה לנו כוח, יהיה לנו חוק, יהיה לנו כוח לפטור את המשפחות מלשלם.
אברהם נגוסה: אני חושב שמה שעושים פה כדי שלא יהיה בכלל - 30 שנה אנחנו פה.
אברהם נגוסה: למה רשות השידור לא נתנה עד עכשיו שירות ציבורי?
שלמה מולה: אתה לא מבין?
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מולה, לא נכנסתי לדבריך.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת שלמה מולה, אני לא נכנסתי לדבריך, תן לי להשלים.
אברהם נגוסה: לנו אין מחלוקת בעניין התשלומים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שזה יהיה בלי תשלום אבל זה אחר-כך.
אברהם נגוסה: מה שאומרים "עידן פלוס" זה לא מציאותי.
אברהם נגוסה: זה יהיה מציאותי אחרי החוק הזה.
צגה מלקו: אתה מדבר על דברים שאתה לא יודע.
אברהם נגוסה: אני יודע יותר טוב ממך.
אברהם נגוסה: ברגע שיהיה לנו את החוק הזה תהיה לנו אפשרות להתקדם לשידורים ללא תשלומים.
אברהם נגוסה: אבל כרגע אתם באים ואומרים שלא יהיה לנו.
אברהם נגוסה: כמו שנסגר בערוץ 2 עכשיו אתם רוצים לעשות.
אברהם נגוסה: אני שואל מה האלטרנטיבה?
דני אבבה: יש בישראל הגינות.
אברהם נגוסה: דני, אני לא הפרעתי לך.
אברהם נגוסה: מה האלטרנטיבה?
אברהם נגוסה: אין אלטרנטיבה.
אברהם נגוסה: האלטרנטיבה היחידה עכשיו פשוט להעביר את החוק הזה.
אברהם נגוסה: זה חוק חשוב לנו.
אברהם נגוסה: אחר-כך נמשיך להילחם בעניין התשלומים האלה.
אברהם נגוסה: אני מאוד מצטער לשמוע.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת שלמה מולה אתה מגייס דווקא את האוצר לצידך.
אברהם נגוסה: זה פשוט נגד הקהילה.
אברהם נגוסה: האוצר ישמח מאוד שהחוק לא יעבור כי האוצר לא רוצה לתת.
אברהם נגוסה: אתה לא צריך לעזור לאוצר.
שלמה מולה: בניגוד אליך, יש לי אחריות גם על התקציב של משרד האוצר, גם יש לי אחריות כאיש נבחר על קהילת עולי אתיופיה.
שלמה מולה: אני לא מתעסק בעסקנות, אני מתעסק במתן שירות לקהילה בחינם.
אברהם נגוסה: אני לא מעניין אותי איפה ישודר.
אברהם נגוסה: זה גוף ממשלתי, יוציא מכרז ומי שינצח ישדר.
אברהם נגוסה: למה אנחנו צריכים להתעכב בעניין זה?
אברהם נגוסה: לכן אני קורא לחברי הכנסת, מי שמתנגד לחוק זה על מצפונו.
כרמל שאמה-הכהן: כמה מנויים יש היום לערוץ?
אמנון רובינשטיין: 16,000.
כרמל שאמה-הכהן: וכמה דמי המנוי?
אמנון רובינשטיין: 16 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה משקי בית יש בעדה האתיופית?
יריב לוין: אין 40,000 בתי אב.
יריב לוין: 125,000 איש אינם 40,000 בתי אב.
יריב לוין: יש 26,000 בתי אב.
דני אבבה: קל מאוד לבדוק את זה.
אתי בנדלר: בהודעה לעיתונות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מנובמבר 2010.
אתי בנדלר: מספר משקי הבית של יוצאי אתיופיה בישראל לשנים 20056 – 2007 הינו 27,700 משקי בית.
יריב לוין: אם תיקחו את המשפחות הצעירות שהן דוברות עברית תגיעו למסקנה שזה מגיע לאחוז עצום.
שלמה מולה: לגבי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שלמה מולה: היום אנחנו מדברים על שנת 2011.
שלמה מולה: בשנים האחרונות הגיעו בממוצע בין 2,500-2,700 עולים חדשים מאתיופיה.
אתי בנדלר: הנתונים עבור האוכלוסייה האתיופית הינם ממוצע לשנים 2005 עד 2007.
שלמה מולה: יש תוספת משמעותית של בתי אב משנת 2007 עד שנת 2011.
שלמה מולה: דבר שני, גם בנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כאלה שהתחתנו בארץ, לא מופיעים כבתי אב.
שלמה מולה: צריך לשאול את השאילתה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יריב לוין: רק לפני רבע שעה שלחתם אותנו לנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יריב לוין: שלמה, כמה אפשר?
יריב לוין: אני רוצה לפתור עכשיו בעיה ל-16,000.
יריב לוין: זה אומר לא לכולם, בסדר?
יריב לוין: אני רוצה לפתור בעיה ל-16,000.
יריב לוין: יש לך פיתרון בשבילם?
יריב לוין: אין לך.
שלמה מולה: אתה יודע כמה הגיעו?
שלמה מולה: אני עומד על המספרים של 40,000.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתחרים עכשיו עם הלמ"ס.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש בחוק הוראות שמבטיחות שחלק מהיצירה יבוצעו על-ידי יוצאי אתיופיה?
יריב לוין: הכול מכל וכל.
יריב לוין: היצירה צריכה להיות כולה מיוצרת כאן, כולה מקורית.
יריב לוין: החוק אומר הפקות מקומיות בשפה האמהרית, זאת השורה הראשונה של החוק.
יריב לוין: זה ייצר עבודה לשחקנים, ליוצרים, לכולם.
יריב לוין: יש פה מהפכה תרבותית.
שלמה מולה: יריב, זה לא הויכוח.
יריב לוין: באמת, אין ויכוח על כלום.
יריב לוין: זה מה שאפשר להשיג וזה הרבה יותר ממה שאי-פעם מישהו השיג, כולל מהתקופה שבה אתה היית חבר כנסת והממשלה היתה שלך.
כרמל שאמה-הכהן: משרד המשפטים, בבקשה.
דנה נויפלד: יש לי הצעה לא כנציגת משרד המשפטים.
דנה נויפלד: יש פה שתי אופציות.
דנה נויפלד: אחת, שזה ישודר במסגרת ערוץ שמשודר בדי.
דנה נויפלד: טי.
דנה נויפלד: טי והשני, במסגרת הכבלים והלוויין.
דנה נויפלד: למה לא לעשות את שניהם?
דנה נויפלד: אנשי רשות השידור לא פה ואני מפחדת לעשות את זה בלי שהם נוכחים.
דנה נויפלד: ההצעה אומרת שחלק מהשידורים יועברו גם במסגרת של רשות השידור ואז יהיה ערוץ אחד שמשדר ותהיה גם מסגרת ייעודית שמיועדת לצפייה.
כרמל שאמה-הכהן: באיזה ערוץ זה יהיה בדי.
כרמל שאמה-הכהן: טי.
כרמל שאמה-הכהן: טי?
דנה נויפלד: בערוץ 33.
אתי בנדלר: עם כל הכבוד, אי-אפשר לדון בהצעה לחייב את רשות השידור - - -
יריב לוין: אין ספק שאם רשות השידור תגיד שהיא מוכנה לרכוש את ההפקות ולשדר אותן ב-2 בלילה, אני מניח שלא נתנגד.
דנה נויפלד: לא לרכוש אותן כיוון שממילא אנחנו כבר מתקנים – רק בהסכמה של רשות השידור.
יריב לוין: אם הם רק ירצו, יהיה נהדר.
יריב לוין: ביום שיהיו הפקות ויריבו מי ישדר אותן, נדע שאנחנו כבר עשינו את שלנו.
ניצן חן: הרעיון הוא רעיון מצוין.
כרמל שאמה-הכהן: איפה המסגרת הנורמטיבית לעשות את זה?
ניצן חן: מי שצופה בערוץ 33 רוב השידורים שם הם שידורים חוזרים.
ניצן חן: אני חושב שיו"ר רשות השידור יותר מאשר יסכים ששעה שעה וחצי יהיו שידורים באמהרית.
ניצן חן: ההפקות הכי מקוריות שיהיו בשפה האמהרית ישודרו בערוץ 33 בפריים טיים.
ניצן חן: גם כך אין להם מה לשדר.
אתי בנדלר: אתה מדבר בשם רשות השידור?
אתי בנדלר: אתה מניח שזאת תהיה עמדתם.
יריב לוין: זה לא שייך לחוק.
אתי בנדלר: זאת יופי של הצעה אבל צריך לבדוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מלכתחילה מאוד הייתי בעד החוק הזה אבל באמת עם הזמן פספסתי את הנקודה של תשלום 250 שקל כדי לקבל את הערוץ הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה פשוט הזוי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה קשה מאוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהחוק הזה הוא נפלא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דנה לקחה לי את הרעיון כי בדיוק דיברנו עם יושב ראש המועצה על הרעיון להעביר את הערוץ בדרך הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עשיתי חשבון וראיתי שיש 20,000 משפחות אתיופיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עד הפעלת "עידן פלוס" זה ייקח שנה וחצי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמדינת ישראל, האוצר נדיב מאוד יממן 20,000 משפחות לחיבור לכבלים למשך שנה ובעוד שנה זה יהיה חינם ב"עידן".
יריב לוין: אתם מבינים שעד שהוצאנו את התקציב הזה, במקום לקפוץ על העניין ולאשר אותו ואז להיאבק על התוספת, מציעים לחכות עד שהם יסכימו.
שלמה מולה: אני לא אהיה בעד, שאתה רוצה לתת - - -
יריב לוין: אני לא רוצה לתת - - מה מנע ממך עד היום להשיג את הכסף הזה?
שלמה מולה: כל הצעת חוק אתם הפלתם.
יריב לוין: מה קרה בקדנציה הקודמת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יריב, אתה לא נותן תשובה מה אתה עושה עם האוכלוסייה החלשה שלא יכולה לשלם.
יריב לוין: אני נותן לך תשובה מאוד ברורה.
יריב לוין: החוק הזה לא פותר את כל הבעיות אבל הוא קפיצת דרך ענקית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא פותר בעיה לאלה שיש להם כסף.
יריב לוין: צריך לנצל את ההזדמנות הבלתי חוזרת הזאת כי אם זה לא יהיה, לא יהיה כלום.
יריב לוין: לא יהיו שידורים בתשלום וגם לא יהיה שידורים בלי תשלום.
יריב לוין: כל בר דעת מבין את זה.
שלמה מולה: אני אומר לך לפרוטוקול - - -
כרמל שאמה-הכהן: אברהם ירדאי, נציג תקשורת, קול ישראל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לברך את אלו שהביאו את ההצעה הזאת למען הקהילה.
אברהם מיכאלי: אני יודע שכולם רוצים את טובת הקהילה.
אברהם מיכאלי: לפחות כל החברים בקהילה רוצים את טובת הקהילה.
אברהם מיכאלי: יש כמה תיקונים.
אברהם מיכאלי: מי שהביא את העניין הזה לפה הטעה את הוועדה בזה שדיברו רק על אמהרית.
אברהם מיכאלי: מדובר על שתי שפות של יהודי אתיופיה בארץ.
אברהם מיכאלי: יש אמהרית שהיא הקהילה הגדולה יותר ויש טיגרינית.
אברהם מיכאלי: מאז ומתמיד גם ברק"ע יש את שתי השפות האלה וגם בטלוויזיה.
אברהם מיכאלי: יש לקחת בחשבון את הדבר הזה.
אברהם מיכאלי: אם באים לחוקק דבר כזה.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מולה התייחס לעניין הזה.
אברהם מיכאלי: מדובר כאן על 16 שקלים כדי להתחבר ולראות את האמהרית.
אברהם מיכאלי: אבל 16 שקלים זה כלול בחבילה.
אברהם מיכאלי: כדי לראות את התכנית הזאת לא צריך לשלם רק 16 שקלים, צריך לשלם 270 שקלים של כל החבילה.
אברהם מיכאלי: יש פה הטעיה.
רוברט טיבייב: זה כמו שאם אתה צריך לקנות "וישר" למרצדס, אתה קודם צריך לקנות את המרצדס.
אברהם מיכאלי: 16 שקלים זה לא נכון.
אברהם מיכאלי: 16 שקלים משלמים על הערוץ אבל כדי לראות צריך לשלם את כל החבילה והיא עולה כ-270 שקלים.
אברהם מיכאלי: 40 שנה אני פעילה בקהילה בתחומי עליה וקליטה.
אברהם מיכאלי: במשך 40 שנה שימשתי כסגן יו"ר ארגון הגג של עולי אתיופיה והיום אני עובד ב"קול ישראל".
אברהם מיכאלי: אנחנו מברכים את יוזמי ההצעה, יריב לוין ואחרים.
אברהם מיכאלי: התכנית הזאת הקיימת שהתקציב מיועד אליה, היא תכנית לא טובה.
אברהם מיכאלי: אני מכיר את התכנית הזאת במשך שנים.
אברהם מיכאלי: מדברים על המורשת של הקהילה, על התרבות של הקהילה.
אברהם מיכאלי: אין תרבות ואין מורשת של יהודי אתיופיה בתכנית הזאת.
אברהם מיכאלי: יש מורשת זרה, מורשת של אתיופיה, של נוצרים, של כנסיה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד לכם שיש גופים ויש אנשים שטוב להם להחזיק את הקהילה לבדה, לבודד אותה ולא לשלב אותה בחברה בישראל.
אברהם מיכאלי: זה מה שאנחנו רואים במשך כל השנים.
אברהם מיכאלי: תרבות שונה, שפה שונה, קודים שונים.
אברהם מיכאלי: כמה פעמים אפשר לומר את הדברים האלה במשך 32 שנה?
אברהם מיכאלי: 130,000 אנשים אומרים שיש יהודי אתיופיה.
אברהם מיכאלי: זאת ממש זריית חול בעיניים.
אברהם מיכאלי: למעלה מ-60% של העולים הם אנשים צריכים שלא רואים בכלל את התכנית הזאת והם מתביישים לראות את התכנית הזאת.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לברך על התכנית הזאת אבל אני מבקש שהתקציב הזה ייועד למקום שהוא אחראי.
אברהם מיכאלי: התכנית הזאת עוסקת בענייני אתיופיה בלבד במשך 24 שעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתיופים או אתיופיה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם זה על אתיופיה, יש לי בעיה קשה עם זה.
יריב לוין: בשביל זה הפקות המקור.
אברהם מיכאלי: פותחים את הטלוויזיה האתיופית וזה מה שרואים.
קריאה: זה היה בגלל שהמדינה לא מממנת.
קריאה: ברגע שהמדינה תממן, אנחנו נשנה את המציאות.
אברהם מיכאלי: ליהודי אתיופיה בארץ מגיע הדבר הזה.
אברהם מיכאלי: תנו לנו להשתלב, תנו לנו לשמוע בעברית, לראות בעברית אבל גם לשמר את התרבות והמורשת בצורה הכי אחראית על-ידי יהודים מאתיופיה ועל-ידי בני הקהילה ולא לתת גושפנקה ותמיכה לדבר הזה.
אברהם נגוסה: אני פשוט לא מבין את בני הקהילה.
כרמל שאמה-הכהן: מר נגוסה, לא קיבלת רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: צגה מלקו, בבקשה.
צגה מלקו: אני עובדת רשות השידור.
צגה מלקו: אברהם, אני מוחה על כך שאמרת שרשות השידור לא נותנת שידורים באמהרית.
צגה מלקו: קיים שידור באמהרית ברדיו במשך 26 שנים.
אברהם נגוסה: אני מדבר על הטלוויזיה.
צגה מלקו: בגילוי נאות, אני מנהלת רשת א' ב"קול ישראל" לשידור בעברית.
צגה מלקו: יחד עם זאת אני גדלתי, צמחתי, ניהלתי שידור באמהרית ב"קול ישראל".
צגה מלקו: במבצע "עופרת יצוקה" התבקשתי על-ידי מנכ"ל השידור מוטי שקלאר לתת הסבר לישובים בדרום.
צגה מלקו: אני התגייסתי בהתנדבות ובשמחה רבה עשיתי את זה.
צגה מלקו: הרעיון והיוזמה מבורכים.
צגה מלקו: אני מברכת את חברי הכנסת יריב וציון פיניאן.
צגה מלקו: אף פעם מישהו לא חשב בכיוון הזה וכשזה בא מאנשי ציבור אני מאוד מעריכה את זה.
צגה מלקו: יחד עם זאת, ישנה בעיה אחת.
צגה מלקו: כפי שאמר חברי דני אבבה, אני יותר הולכת בעניין הכלכלי.
צגה מלקו: אוכלוסיית יוצאי אתיופיה נחשבת לאוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל מבחינה כלכלית.
צגה מלקו: אבא שלי נפטר לפני 10 שנים ואמא שלי לא מחוברת לכבלים כי היא לא יכולה לשלם.
צגה מלקו: עכשיו חברי הכנסת באים עם יוזמה מבורכת אבל מאלצים את אמא שלי.
צגה מלקו: רוצים שאנשים בגיל של אמא שלי יצפו בתכניות ולא אנשים בגילי או בגיל של ילדיי שנולדו פה.
צגה מלקו: המטרה היא אוכלוסייה שלא יודעת עברית.
צגה מלקו: אבל האוכלוסייה לא יכולה לשלם.
צגה מלקו: מדברים פה על 16 שקלים אבל החבילה מגיעה לסכום של 300 שקלים בחודש.
צגה מלקו: הגמלה של אמא שלי יחסית גבוהה כי היא אסירת ציון והיא מגיעה לסכום של 3,000 שקלים.
צגה מלקו: מתוך 3,000 שקלים, כדי לצפות בתכנית הזאת, היא צריכה לשלם 300 שקל בחודש או שהיא לא תקבל.
צגה מלקו: מבחינתי לא משנה מי יפיק, מי יגיש, מי יעשה אותו.
צגה מלקו: אני אומרת שאם הכוונה לעזור לקהילה, הקהילה צריכה לקבל בחינם.
צגה מלקו: לא יכול להיות שמצד אחד באים לעזור לקהילה ובצד השני היא צריכה לשלם.
צגה מלקו: לכן אני חושבת שצריך באיזו דרך למצוא פיתרון כך שהקהילה תקבל את הערוץ ללא תשלום.
צגה מלקו: זאת דעתי האישית ובשביל זה באתי.
כרמל שאמה-הכהן: אמנון רובינשטיין, סמנכ"ל תוכן.
אמנון רובינשטיין: אני לא רוצה לדבר על החוק.
אמנון רובינשטיין: היו כאן כמה השמצות שאני חייב להסיר אותן מסדר-היום של הוועדה.
אמנון רובינשטיין: הערוץ האתיופי שקיים היום משדר 30% הפקות מקור שנעשות פה ועוסקות בענייני הקהילה.
אמנון רובינשטיין: הוא לא משדר 24 שעות ערוץ אתיופיה כפי שנאמר פה.
אמנון רובינשטיין: אברהם יודע את זה כי הוא עבד בערוץ הזה עד שהוא החליט שלא לעבוד בו.
אמנון רובינשטיין: הוא יודע בדיוק - - -
אברהם מיכאלי: מעולם לא עבדתי.
אמנון רובינשטיין: אתה עבדת.
אמנון רובינשטיין: אני אומר לכם שהתכניות שהערוץ משדר הן 30% תכניות מקור.
אמנון רובינשטיין: זה נכון שהיינו רוצים להגדיל את זה.
אמנון רובינשטיין: הסברתי בדיון הקודם שאם היה אפשר לקבל ערוץ שישדר בלי שישדרו בשבילו, אני הראשון שהיה בעד הדבר הזה כי אני באמת חושב שלקהילה מגיע את זה.
אמנון רובינשטיין: כמו שמגיע ערוץ 9 מגיע גם ערוץ אתיופי.
אמנון רובינשטיין: לצערי לא קרה הדבר הזה והיה אילוץ לעשות ערוץ בתשלום כי זה הדבר היחיד שניתן לאתיופי.
אמנון רובינשטיין: על זה יעיד ניצן חן שיושב פה כיו"ר מועצת הכבלים והוא יודע את זה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא רצינו ערוץ בתשלום, רצינו ערוץ ייעודי ולא קיבלנו.
אמנון רובינשטיין: כמו שאמר אברהם, אנחנו נשמח אם יום אחד מישהו יוכל לממן ערוץ לדי.טי.
אמנון רובינשטיין: טי ל"עידן פלוס".
אמנון רובינשטיין: זה לא קורה השבוע, זה גם לא קורה בשנה הבאה ומי יודע אם זה יקרה ב-2015.
אמנון רובינשטיין: המריבות על הערוץ הזה - - -
שלמה מולה: למה אתה חושב שזה יהיה ב-2015?
אמנון רובינשטיין: אתה לא היית בדיונים שהיו פה בוועדה הזאת בקשר למי ייכנס לדי.
אמנון רובינשטיין: טי.טי?
אמנון רובינשטיין: מתי הוא ייכנס ומתי יהיו ערוצים?
אמנון רובינשטיין: אתה לא היית פה, אני הייתי פה.
אמנון רובינשטיין: היו פה כמה דיונים.
אמנון רובינשטיין: בנוסף, כמו שנאמר החוק הזה לא מיועד לערוץ, הוא מיועד להפקות בשפה האמהרית.
אמנון רובינשטיין: הכוונה שמי שמשדר את זה יעשה את זה בפריים טיים ולכן רשום 12 שעות.
אמנון רובינשטיין: אין לי שום בעיה אם אחד מהנוכחים פה יקים ערוץ מתחרה וישדר 12 שעות והוא יקבל את הכסף.
אמנון רובינשטיין: אין שום בעיה.
אמנון רובינשטיין: ערוץ 33 שכולם מדברים עליו פה, עם תקציב של 80 מיליון שקל, משדר היום באמהרית במשך חצי שעה ביו שישי והוא לא הולך לשנות את זה.
אמנון רובינשטיין: אז שלא יגידו שערוץ 33 זה הפיתרון.
אמנון רובינשטיין: הם לא שידרו את זה עד היום ועכשיו הם משדרים חצי שעה ביום שישי.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה לסיים ולהגיד, שבערוץ שלנו יש 30% תכניות מקור, שביניהן יש תכניות דת, תכניות מסורת, תכניות על טיולים בארץ ישראל.
אמנון רובינשטיין: אני לא אפרט עכשיו את כל התכניות.
כרמל שאמה-הכהן: האוצר בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: למה אתם לא נותנים יותר כסף ונפתור את הבעיות?
עופר מרגלית: אנחנו מכירים בצורך של הקהילה האתיופית.
עופר מרגלית: קיים צורך לתמיכה בהם אבל אנחנו מתנגדים לחוק בנוסח הנוכחי שלו וזאת משלל הסיבות שהוצגו פה.
עופר מרגלית: אחת הסיבות היא שהתשלום הגבוה לאוכלוסייה חלשה אינו סביר.
יריב לוין: למה אתם מתנגדים?
יריב לוין: לא הבנתי, איפה אתם מתנגדים?
יריב לוין: איך אתה אומר שאתם מתנגדים כשיש עמדה חד משמעית של הממשלה וזה עבר ועדת שרים.
עופר מרגלית: התמיכה היתה בקריאה הטרומית.
יריב לוין: לא, כולל עמדה של שר האוצר.
יריב לוין: אני מציע שתרים טלפון לראש מטה שר האוצר ותוודא איתו האם אתם מתנגדים.
רוברט טיבייב: אני מציע לדחות את הישיבה.
יריב לוין: אנחנו לא נדחה שום דבר.
יריב לוין: אתה לא מייצג את עמדת משרד האוצר אלא עמדה פרטית שלך.
עופר מרגלית: לא מדובר בעמדה פרטית.
עופר מרגלית: ככל הידוע לי זאת העמדה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: של אגף התקציבים?
עופר מרגלית: כן.
יריב לוין: לאגף התקציבים יש מדינה עצמאית בתוך משרד האוצר.
יריב לוין: יש עמדת ממשלה, יש עמדה של שר האוצר, מה זאת אומרת?
נסים זאב: חשוב מה אתה מצביע.
רוברט טיבייב: לא תמיד עמדת שר האוצר ואגף התקציבים דומה.
: אנחנו כל פעם אומרים את אותם דברים, מציגים את הדברים ואצלם הכול ממשיך כאילו כלום.
: הם עקביים, אני דווקא מעריך אותם.
עופר מרגלית: לדעתנו הפלטפורמה של הכבלים והלוויין אינה מתאימה לאוכלוסייה חלשה.
עופר מרגלית: אנחנו חושבים שזה פיתרון מאוד יקר ולא סביר לתמיכה באוכלוסייה חלשה.
עופר מרגלית: הקריטריון של שידור של 12 שעות בעצם תופר את המכרז.
כרמל שאמה-הכהן: תופר את המכרז?
עופר מרגלית: לא, הדוחות מיועדות לערוץ הזה בעיקר.
עופר מרגלית: אני חוזר בי.
אתי בנדלר: לא תופר אלא מאפשר - - -
עופר מרגלית: לעניין התקציב, אני חושב שבמסגרת הדי.
עופר מרגלית: טי.
עופר מרגלית: טי שכפי שאמרתי הדיונים יקודמו במהלך הפגרה, אנחנו רואים לנכון לשלב שידור באמהרית וגם הצגנו את זה בעבר.
עופר מרגלית: אני חושב שפיתרון לעניין התקציבי יכול להיעשות באמצעות מכרז.
עופר מרגלית: מי שמציע את הסכום הכי נמוך לתמיכה מקבל אפשרות לשדר.
עופר מרגלית: אני חושב שיש הרבה פיתרונות שאפשר להציע במסגרת הדי.
יריב לוין: למה לא עשיתם את זה עד היום?
עופר מרגלית: זה פה, זה בפתח.
עופר מרגלית: הדיונים יהיו בפגרה.
יריב לוין: אתה יודע למה זה בפתח?
יריב לוין: כי אתם הולכים עכשיו לשלם 4.5 מיליון שקל.
יריב לוין: זה בפתח כבר 30 שנה.
נסים זאב: נשמח לשמוע פיתרון יותר טוב לשנה הקרובה.
יריב לוין: עכשיו כשצריך להוציא 4.5 מיליון שקל פתאום זה יהיה לא רק בפתח אלא גם יעבור בשער.
עופר מרגלית: עוד דבר קטן שגם הצגנו אותו בפניך.
עופר מרגלית: לעניין ההצעות לתיקון ולשידור בעתיד בפלטפורמה החינמית, אני חושב שדווקא המעבר של החוק הזה וכסף שכבר מיועד לקהילה הזאת שנותן לה מענה, סותם את הגולל על האפשרות.
יריב לוין: אתה מבין?
יריב לוין: 30 שנה לא היה כסף וזה בוצע ועכשיו בגלל החוק הזה יימנע שינוי שהוא ממש בפתח.
יריב לוין: רשמנו את דברי משרד האוצר.
יצחק וקנין: מרוב הדאגה שלכם אני עוד מעט נופל.
יצחק וקנין: תגידו, על מי אתם חושבים שאתם עובדים?
יצחק וקנין: איזו מן צורה זאת אני לא מבין אתכם?
יצחק וקנין: אתם עושים צחוק מחברי הוועדה.
נסים זאב: למה אתה לא מקיים הצבעה?
נסים זאב: יצאו דחופים מדבר המלך ואני הגעתי.
כרמל שאמה-הכהן: האוצר ביקש לדבר, לא ניתן לו לדבר?
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את הסעיפים.
שלמה מולה: לפני כן אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית.
שלמה מולה: אני הגשתי הסתייגויות.
שלמה מולה: אני רוצה שאם אנחנו עושים חקיקה נעשה זאת בצורה רצינית.
שלמה מולה: לחוק יהיו מטרות, אני רוצה שיהיו הגדרות לחוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה בחקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: תוכל להעיר סעיף סעיף.
שלמה מולה: מאחר ובחוק המוצע אין דברים מוגדרים אני מבקש.
אתי בנדלר: אני רוצה להעיר לך הערה אחת לעניין ההערות באופן כללי לעניין ההסתייגויות שהן בעצם הצעות שאתה מציע לתיקון הצעת החוק וככל שלא יתקבלו יהפכו להסתייגויות.
אתי בנדלר: קיבלנו אותן רק בישיבה הזאת וכפי שהן מנוסחות כרגע, חלק מההצעות על פניהן נראות יותר כהסתייגויות שמיועדות יותר לזמן דיבור במליאה.
אתי בנדלר: אז נדון בהן אחת אחת ונראה לך שזה בעייתי.
אתי בנדלר: למשל, אתה מציע להוסיף סעיף מטרה לחוק אבל אין אפשרות להוסיף סעיף מטרה לחוק כי לא מדובר בחוק עצמאי.
אתי בנדלר: זה סעיף אחד בחוק התקשורת.
שלמה מולה: אני לוקח את מה שנאמר פה.
שלמה מולה: דיברו במילים בומבסטיות על שילוב עולי אתיופיה וכדומה.
שלמה מולה: כל מה שאני אומר הוא שגם אם אנחנו רוצים ללכת בהמשך לשינויים כאלה ואחרים, אני מבקש שיהיו הגדרות ברורות למה זה הולך.
שלמה מולה: אני יודע שהחוק הזה הוא חוק תפור מראש למישהו.
שלמה מולה: מאחר והחוק תפור למישהו אני רוצה שההגדרות יהיו ברורות.
יריב לוין: אדוני היושב ראש, אולי יהיה סוף?
יריב לוין: אני לא יכול להגיב כל פעם מחדש.
דנה נויפלד: אולי אפשר להציע עוד הצעה?
דנה נויפלד: אולי אפשר להוסיף לחקיקה, אם אתי תסכים, שהפיתרון הזה יהיה בתוקף, כל עוד נמצא שאין פיתרון אחר במסגרת הדי.
דנה נויפלד: טי.טי?
דנה נויפלד: זאת אומרת, ביום שבו יהיה ערוץ באמהרית בדי.
דנה נויפלד: טי אז – זה גם יתמרץ את האוצר לעזור למצוא פיתרון במסגרת הדי.
רוברט טיבייב: עכשיו סיבכת את כולם.
יריב לוין: אני אגיד לך ממה החשש.
יריב לוין: השאלה מהו פיתרון?
יריב לוין: אם בסוף יגיע האוצר ויגיד שסידר 4 שעות באמהרית בדי.
יריב לוין: טי.
יריב לוין: טי ובזה פתרנו את הבעיה, בדיוק לשם אני לא רוצה להגיע.
יריב לוין: אני אומר ואני מודיע ואני מניח שזה מקובל על כולם, שאם יימצא פיתרון הולם בדי.
יריב לוין: טי שיניח את דעת הכנסת והוועדה, אז החוק הזה מיותר.
כרמל שאמה-הכהן: יריב, אם זאת הדאגה, אפשר לקבוע שזאת תהיה הוראת שעה שלא פגה באופן אוטומטי אלא ששר האוצר, באישור ועדת הכלכלה, יוכל להפסיק אותה כדי לאפשר את הפיתרון האלטרנטיבי.
אתי בנדלר: אני לא הבנתי את ההצעה.
אתי בנדלר: שבצו ייקבע פקיעת חוק?
דנה נויפלד: לא, באישור ועדת כלכלה כמובן.
דנה נויפלד: אם נחה דעתו של שר האוצר והכנסת - - -
כרמל שאמה-הכהן: לא לפקוע את החוק, לשנות את הסכום של 4.5 מיליון.
יריב לוין: רבותיי, בואו לא נרבע את המעגל.
יריב לוין: הרי ביום שיהיה שידור מסודר - - אדוני היושב ראש, אני מזכיר שלחוק הזה יש שתי רגליים.