GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו דרך שהרשת המקבלת תעביר יידוע בזמן אמת על כך שה-SMS נשלח ללקוח חסום.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אני מראש צריך לחסום אותו כבר ברשת שלי או לפחות לדעת שה-SMS הזה לא יגיע.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, זה נבנה בין מערכות המידע של כל המפעילים, נפגשנו כל המפעילים כמה וכמה פעמים, התקיימו הרבה מאוד שיחות – אגב, זה לא רק מפעילי הסלולר; לבזק יש גם שירותי SMS, כך שגם עם בזק נפגשנו ועם מפעילים נוספים.
כרמל שאמה-הכהן: אחת ליום, אני לא זוכר את השעה המדויקת אבל באמצע הלילה, כל אחד ממפעילי התקשורת שיש להם שירות SMS, שם קובץ לכל המפעילים האחרים, של המנויים שהוספו הלילה לרשימת החסומים או לחילופין מנויים שביקשו כן להיפתח לשירותי ה-SMS, ואז כל לילה מתעדכנות המערכות של כולם.
כרמל שאמה-הכהן: כמה נוספים כל לילה?
כרמל שאמה-הכהן: דורי צ'יקו: אני יכול להגיד לך לגבי סלקום – גם נוספים וגם מוסרים.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה: כמה נטו?
דורי צ'יקו: אני לא יודע להגיד נטו.
דורי צ'יקו: מוסרים ונוספים , יש תנועות של כ-60 בסלקום ביום.
דורי צ'יקו: כל המפעילים ביחד, נדמה לי שזה סדר גודל של 200.
דורי צ'יקו: אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שיש סדר גודל של קרוב ל-20 מיליון מספרים במדינת ישראל – נייח ונייד – אנחנו מדברים על איזשהם שברירי אחוז.
דורי צ'יקו: לעניין היישום של סלקום, אגב, כפי שאמרה יוליה מפלאפון, גם סלקום מיישמת את זה באופן מלא.
דורי צ'יקו: אגב, יישמנו גם את הכול, למעט היידוע של הלקוח,
דורי צ'יקו: עוד לפני שהחוק נכנס לתוקף.
דורי צ'יקו: השינוי שהחוק יצר היה היידוע של הלקוח.
דורי צ'יקו: מהרגע שקיימנו את הפגישות עם המפעילים ובנינו את המערכות, אפשר היה ליישם את זה.
יוליה מרוז: אם אפשר לסכם את הדברים של דורי.
יוליה מרוז: מכיוון שההיערכות היתה היערכות משותפת, כולנו יישמנו במועד ובאותו אופן, באותה דרך.
כרמל שאמה-הכהן: מה שאני מבין מכם, שכולכם אומרים את האמת ואת כל האמת ואין שום בעיה, והכול עובד וזורם.
יוליה מרוז: כן.
יוליה מרוז: אולי כדאי שתשמעו ממשרד התקשורת על כך.
יוליה מרוז: גם לא קיבלנו שום תלונה בנושא מאף לקוח.
יוליה מרוז: דב זיו: דב זיו, משרד התקשורת.
יוליה מרוז: אני ערכתי בדיקה של כל החברות.
יוליה מרוז: ביום חמישי חסמתי קבלה מחברת פלאפון, גם מחברת מירס חסמתי.
יוליה מרוז: ביום שישי קיבלתי הודעה למכשיר שלי שלא ניתן לשלוח ואני גם לא מחויב בעלות ה-SMS.
יוליה מרוז: היום, לפני כניסתי לוועדה, חסמתי מספר של סלקום ושל פרטנר, וכנ"ל – התקבלה אותה הודעה.
יוליה מרוז: הדבר היחידי, לדעתי צריך לחדד יותר את הנושא הזה בקרב נציגי השירות.
יוליה מרוז: היו"ר כרמל שאמה: תודה.
יוליה מרוז: נתי ביאליסטוק-כהן: אדוני, אם אפשר להשלים את התמונה.
יוליה מרוז: אל"ף, פנינו לחברות וקיבלנו את התשובה שנתנו לכם כרגע בעל-פה, קיבלנו אותה גם בכתב.
יוליה מרוז: לא הסתפקנו בכך, עשינו את הבדיקות כפי שדב תיאר – בדיקות מדגמיות.
יוליה מרוז: אנחנו לא נסתפק בזה, נרצה להבין עוד את התוצאות שקיבלנו ונהיה בדיאלוג עם החברות כדי לוודא שהדבר אכן מתקיים כלשונו, גם מוסבר לנציגי השירות על מנת שהלקוחות לא יוטעו.
יגאל אכטנברג: יגאל אכטנברג, מאמון הציבור.
יגאל אכטנברג: אין ספק שמרגע שנכנס החוק חלה ירידה דרסטית, וכל מה שהיה לפני, הקשיים ירדו.
יגאל אכטנברג: הבעיה היא המודעות של הציבור.
יגאל אכטנברג: בסופו של דבר אין כמעט יום שלא מתקבל – אפילו לנו בארגון, פתאום קיבלתי את ה-SMS לפלאפון שלי על שירותי תוכן, וחויבנו.
יגאל אכטנברג: למרות שהטיפול היה טיפול מהיר, לוקח לאנשים לפעמים המון זמן להבין שהמסרון התמים למראה הזה, עולה להם ועולה הרבה כסף.
יגאל אכטנברג: אגב, הוא יכול לעלות מעשרות אגורות לעשרות שקלים – אין על כך שום הגבלה.
יגאל אכטנברג: אני חושב שחייבים בעיקר להסביר לנציגי השירות, ואולי גם בפרסום, לדעת שכל SMS שנכנס, הוא עולה לך כסף.
לאה ורון: מתי SMS עולה עשרות שקלים?
לאה ורון: נתי ביאליסטוק-כהן: סליחה, זה לא הנושא.
לאה ורון: אני חושב שאנחנו מתבלבלים פה בנושא הדיון.
לאה ורון: יגאל אכטנברג: מדברים על המסרון שחוזר.
לאה ורון: נתי ביאליסטוק-כהן: לא.
לאה ורון: אנחנו מדברים על נושא אחר לחלוטין, לא על נושא מסרונים שעולים כסף, שירותי תוכן וכדומה – זה מטופל במסגרת אחרת, נכנס לתוקף מדי פעם עוד שלב בעניין הזה.
לאה ורון: זה לא הנושא שכרגע מדברים עליו, להבנתי.
לאה ורון: יגאל אכטנברג: אני מתנצל, אבל אין ספק שגם זה נושא שכדאי לתת עליו את הדעת.
לאה ורון: נתי ביאליסטוק-כהן: זה נושא שמטופל בהחלט גם הוא.
כרמל שאמה-הכהן: יגאל אכטנברג: חבר הכנסת אלי אפללו, מן הסתם גם הביא נתונים אמיתיים שלו, אחרת הדיון הזה לא היה מתקיים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא היה מאוד נרגש ונסער.
יגאל אכטנברג: אנחנו פה כולנו מרגישים כאילו אנחנו באמת חיים באופוריה, אולי כדאי לחזור.
יגאל אכטנברג: לאה ורון: צריך לזכור שהחוק נכנס לתוקפו רק לפני מספר חודשים, ולפיכך עדיין אין מספיק נתונים והתנסות ביחס ליישום שלו.
יגאל אכטנברג: זו ישיבה ראשונה, אני מניחה שחבר הכנסת אפללו – שאנחנו כולנו שולחים לו איחולים שהבדיקות שלו תראינה תוצאות טובות – יבקש בהמשך דיון נוסף ואז ניתן יהיה בעוד כמה חודשים לבחון שוב את נושא היישום.
יגאל אכטנברג: נתי ביאליסטוק-כהן: ייתכן שהנסערות של חבר הכנסת אפללו נבעה מאותו delay שתיארו החברות - כשאנחנו צריכים ללמוד את הנושא הזה יותר לעומק – של מספר שעות או יממה, בשל הצורך לעדכן את בסיסי הנתונים של החברה המקבלת.
יגאל אכטנברג: דורי צ'יקו: אני לא יודע אם הבדיקות של חבר הכנסת אפללו היו גם רלוונטיות לסלקום.
יגאל אכטנברג: אני בטוח שחברי יסכימו איתי שאם יש דברים ספציפיים, מקרה ספציפי שהוא ראה שיש איתו בעיה, אנחנו נשמח לראות, ללמוד ולהבין האם זה קיים או לא, לבחון ואחרי כן לעדכן אותו גם באופן אישי, כי שוב, אנחנו לא מכירים בעיה שקיימת.
יגאל אכטנברג: היו"ר כרמל שאמה: אני לא רואה כרגע איפה יש לוועדה להעמיק יותר בעניין הזה.
יגאל אכטנברג: טליה רווה: שמי טליה, העוזרת של חבר הכנסת אפללו.
יגאל אכטנברג: אני רוצה להגיד בשמו שהנתונים שהוא הביא הם על סמך טלפונים שהוא עשה לחברות הסלולר כלקוח סמוי.
יגאל אכטנברג: היו"ר כרמל שאמה: מתי?
יגאל אכטנברג: טליה רווה: הכול היה בחודש האחרון.
יגאל אכטנברג: הוא התקשר כלקוח סמוי לשירות לקוחות כרגיל, הבנות משירות לקוחות לא ידעו על מה הוא מדבר, על השירות.
יגאל אכטנברג: משם זה נבע.
יוליה מרוז: הוא ביקש לחסום עצמו לקבלת אס-אם-אסים, לקבל את השירות הזה, ואמרו לו שזה לא אפשרי?
יוליה מרוז: טליה רווה: כן, הוא דיבר כלקוח.
יוליה מרוז: אמרו לו שהם לא מכירים בשירות.
יוליה מרוז: זאת היתה הבדיקה שהוא עשה.
יוליה מרוז: דב זיו: זאת הבדיקה שגם אני עשיתי.
יוליה מרוז: בדיוק אותה בדיקה, לא הזדהיתי – כלקוח – ואני אומר, מה שצריך זה לחדד יותר אצל נציגי השירות את השירות עצמו.
דורי צ'יקו: אנחנו נשמח לחדד את זה עוד פעם למרות שאני יכול להגיד – הדבר כן מופיע במערכות, אבל נשמח לחדד.
יוליה מרוז: זה גם מפתיע כי זה לא שירות חדש.
יוליה מרוז: הרי תמיד אפשר היה לחסום אס-אם-אסים.
יוליה מרוז: כל מה שהשתנה לגבי השירות הזה, שגם מקבלים את החיווי, ולכן זה מפתיע שהוא קיבל תשובה כזאת, אבל אנחנו כמובן נבדוק.
יוליה מרוז: היו"ר כרמל שאמה: אנחנו נסכם את הדיון בכך שנותר לנו לבקש מכל החברות, בלי יוצאת מן הכלל, לחדד ולשנן אצל נציגי השירות את דרישות החוק שהתקבל.
יוליה מרוז: אנחנו נשאל גם שאלה האם היתה פנייה למשרד המשפטים, לרשות למשפט וטכנולוגיה, לגבי נושא העברת המידע פה – האם יש צורך, האם זה נבדק.
יוליה מרוז: דורי צ'יקו: הפנייה שאנחנו עשינו היתה לרשות ההגבלים.
יוליה מרוז: לאה ורון: רשות ההגבלים זה בנושא של התיאום בין החברות העסקיות.
יוליה מרוז: הרשות למשפט וטכנולוגיה, שהזכיר יושב-ראש הוועדה, זו רשות להגנת מידע אישי במדינת ישראל.
יוליה מרוז: דורי צ'יקו: נכון, אבל ממה שהבנו, לאור העובדה שאין נתונים של הלקוח – אין לנו שם לקוח, אין לנו פרטים של הלקוח; יש לנו מספר טלפון ואנחנו יודעים האם הוא חסום או לא חסום – זה כל המידע שעובר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מה מפריע לפנות אליהם ולבדוק שהכול בסדר, לשמור על הפרטיות של כולם.
כרמל שאמה-הכהן: דורי צ'יקו: מאה אחוז.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה: אנחנו מודים לכולם על ההשתתפות בדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בהצעת חוק ממשלתית (מ608).
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק שעברה בשבוע האחרון של כנס הכנסת האחרון, עוסקת בהרחבת עידן פלוס.
כרמל שאמה-הכהן: זה אותו ממיר דיגיטלי שמאפשר - בעלות חד-פעמית - לצרכני טלוויזיה בישראל, אם זה משקי בית או עסקים וכל מי שרוצה נגישות למדיה טלוויזיונית, לצרוך, ללא עלות חודשית, ללא עלות שוטפת ערוצים קבועים.
כרמל שאמה-הכהן: היום זה 5 ערוצים.
כרמל שאמה-הכהן: יש אפשרות להוסיף באופן מיידי ערוץ שישי.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק מדברת על 18 ערוצים ועוד תחנות רדיו.
כרמל שאמה-הכהן: המהלך הוא מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כבר יודעים שהיה מענה חיובי על ידי הציבור.
כרמל שאמה-הכהן: לרבע מיליון איש, אם לא יותר, יש מכשירים שבעזרתם הם צופים בערוצים הבסיסים בלי לשלם כסף.
כרמל שאמה-הכהן: זה מענה לכל מי שהיה מחובר לשידור האנלוגי שנסגר.
כרמל שאמה-הכהן: זה הביא לחיסכון בכל מה שקשור לאיכות סביבה בגלל צורת השידור.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שעדיין יש חבלי לידה כאלה ואחרים ומודעות של הציבור שאפשר להגביר אותה.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שמהלך של הרחבה מ-6 ערוצים ל-18 ערוצים, כולל HD, כולל תחנות רדיו, כולל כל מיני פונקציות מתקדמות, זה עוד מהלך חיובי של משרד התקשורת שמוביל השר כחלון.
כרמל שאמה-הכהן: זה נותן שירות בפחות עלות ומגביר את התחרות.
כרמל שאמה-הכהן: זה יכול להיות משהו יותר תחליפי לפלטפורמות הקיימות.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שמייד עולות השאלות בדבר האיזונים הנדרשים - אין ארוחות חינם – כמו למשל על חשבון מי זה בא, איך זה בא ואיך מאזנים את כל התמונה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים לעשות טוב, אבל לא לעשות יותר מידי רע למישהו אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אם אפשר לחסוך את הרע הזה, מה טוב.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שאנחנו נדון בהצעת החוק הזאת יותר מדיון אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים לסיים אותה עד תום הפגרה ולהעביר אותה מיד עם תחילת הכנס הבא.
כרמל שאמה-הכהן: תציג את החוק עו"ד רובינשטיין, היועצת המשפטית של משרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: נגה רובינשטיין: צהריים טובים.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה, למנהלת הוועדה, לחברי הכנסת שהסכימו להתכנס בפגרה על מנת להתחיל את הדיונים בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכוונת להציג בקצרה את עקרונות הצעת החוק לפני הכניסה וההקראה של הסעיפים הפרטניים.
כרמל שאמה-הכהן: עו"ד שריל קמפינסקי ועו"ד טל רוזנפלד מהלשכה המשפטית במשרד התקשורת עסקו במהלך החודשים האחרונים בגיבוש הצעת חוק חדשה.
כרמל שאמה-הכהן: השותפים שלנו למהלך הזה הם משרד האוצר, מועצת הכבלים והלוויין, הרשות השנייה ומשרד המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: עו"ד דנה נויפלד ועו"ד טל גיז שקדו איתנו במהלך השבועות האחרונים על הצעת חוק חדשה בתחום התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא דבר טריוויאלי.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל אנחנו באים עם תיקונים להצעות חוק תקשורת או הצעות חוק שקשורות לחוק הרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: במקרה הזה החלטנו להגיע עם הצעת חוק חדשה לחלוטין.
כרמל שאמה-הכהן: היסטוריה קצרה.
כרמל שאמה-הכהן: בשנת 2009 היה תיקון לחוק הרשות השנייה שגיבש לראשונה את האפשרות להפצת השידורים הטלוויזיוניים באמצעות מערך דיגיטלי, כאשר על בסיס המערך הזה עלו 5 ערוצים.
כרמל שאמה-הכהן: הערוצים האלה נמנים במסגרת חוק הרשות השנייה – הערוץ הראשון, ערוץ 33, ערוץ 99, 2 ו-10 - בטכנולוגיית SD.
כרמל שאמה-הכהן: ביולי 2010 הממשלה החליטה להטיל על משרד התקשורת, על משרד האוצר עם הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין, לגבש המלצות בעניין הרחבת המערך והאופן שבו הוא יפעל.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה אימצה את המלצות הצוות בחודש פברואר 2011.
כרמל שאמה-הכהן: החוק שבפנינו מיישם את אותה החלטת ממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק מגלמת את התפישה וההכרה של המדינה בזה שבסופו של יום למרביתם של האזרחים, שהם גם צופים, יש זכות לקבל חלק מערוצי הטלוויזיה בחינם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מדברים על כל תוכן טלוויזיוני, אנחנו לא מדברים על כל מתכונת ועל כל טכנולוגיה, אנחנו מדברים על זה שיש זכות לכל אזרח לקבל ערוצים מסוימים בעלות שהיא עלות מאוד מאוד נמוכה.
כרמל שאמה-הכהן: בעבר, עד סוף שנות ה-80 תחילת שנות ה-90, ההפצה הייתה תפקידה של המדינה ומה שהופץ הוא הערוץ הראשון.
כרמל שאמה-הכהן: עם תחילת חדירתה של הטלוויזיה הרב-ערוצית למשקי הבית - הוט ויס במקרה שלנו - השידור החינמי הלך והתמסמס, לכן ה-DTT הוא בעצם תחליף לאותו שידור ישן.
כרמל שאמה-הכהן: פעם היה מדובר בערוץ אחד, היום עם הרחבה של מגוון התכנים אנחנו מדברים על רוחב יריעה רחב יותר ממה שהיה.
כרמל שאמה-הכהן: זה חזר להיות תפקיד של המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שהמדינה סבורה שנכון יהיה לקדם פס רחב בכל רחבי המדינה ובאמצעות הפס הרחב הזה להביא תכנים ושירותי תקשורת מתקדמים לכל אזרח במדינת ישראל, כך היא סבורה ביחס לטלוויזיה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נראה את זה בהמשך הצעת החוק גם לעניין מי הם הערוצים שיהיו על גבי המערך, גם לעניין המימון של המערך.
כרמל שאמה-הכהן: מאז שנת 2009 נדונה הסוגיה באמצעות צוות בין משרדי שבו היו חברים משרד התקשורת, מועצת הכבלים והלוויין, הרשות השנייה ומשרד האוצר, כאשר הצוות הגיש רשימה של המלצות שעיקרן הן הרחבה של המערך הדיגיטלי הלוויני.
כרמל שאמה-הכהן: להצעת החוק שבפניכם יש 3 יסודות מרכזיים.
כרמל שאמה-הכהן: היסוד הראשון הוא הרחבה של מגוון השידורים שיופצו לכלל הציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אם דיברנו עד עכשיו על 5 ערוצים שהם בעצם הערוצים הפתוחים, הערוצים הציבוריים – 1, 33, 99, 2 ו-10, עכשיו אנחנו מדברים על הרחבה באופן שהערוצים הייעודיים יתווספו למערך.
כרמל שאמה-הכהן: יתווסף ערוץ 23 וסוג נוסף של ערוצים שנקרא ערוצים נושאיים, ערוצים מיוחדים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נתייחס באופן ספציפי לאותם ערוצים.
כרמל שאמה-הכהן: ממחר בבוקר, בהמשך להסדרה עד היום, במקום 4 סוגים של שידורי טלוויזיה בישראל אמורים להיות 5 סוגים של שידורי טלוויזיה בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: כמו כן, הטכנולוגיה תהיה טכנולוגיה רחבה יותר ממה שנמצא היום.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים עכשיו גם על שידורים של HD, לא על שידורי SD בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: למערך יתווספו גם שידורי הרדיו.
כרמל שאמה-הכהן: זה חלק שאני אתייחס אליו בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: כמעט כל תחנות הרדיו שנמצאות היום אמורות לעלות גם על מערך ה-DTT, בהנחה שהן תרצנה לעשות את זה.
כרמל שאמה-הכהן: במובן הזה יש 3 גורמים חדשים, בין בדרך של טכנולוגיה ובין בדרך של גורמים חדשים, שיתווספו למערך.
כרמל שאמה-הכהן: בפעם הראשונה החוק מסדיר באיזה שהוא אופן את הפעילות של הטלוויזיה החינוכית.
כרמל שאמה-הכהן: היום השידורים של הטלוויזיה הוסדרו אגב חוק הרשות השנייה והזכות שלה לשדר במסגרת ערוץ 2.
כרמל שאמה-הכהן: כאן קיימת סמכות לשר החינוך, בהסכמת שר התקשורת, לקבוע תקנות שבמסגרתן תחויב הטלוויזיה החינוכית על מנת שהיא תוכל לעלות למערך ה-DTT בשידור מינימאלי, בתכנים לילדים, בתכנים לבני נוער, בתכניות לימודיות, שזה בעצם הייעוד המקורי והבסיסי של הטלוויזיה החינוכית.
כרמל שאמה-הכהן: הנדבך השני הוא הגורם המפעיל, מי הוא הגורם שיפעיל את מערך ה-DTT.
כרמל שאמה-הכהן: היום הגורם שמפעיל את מערך ה-DTT הוא הרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: הרשות השנייה בפרק זמן לא ארוך הצליחה להקים את מערך ה-DTT שמשודר היום בחלק מאוד נרחב ברחבי הארץ.
כרמל שאמה-הכהן: ממחר בבוקר, אחרי שהצעת החוק תעבור ויסתיים שלב הבנייה וההרחבה של מערך ה-DTT, מגוון הערוצים שיהיו על גבי המערך יהיה הרבה יותר גדול ממה שהוא היה.
כרמל שאמה-הכהן: עמדת הממשלה היא שנכון שהגוף שיפעיל באופן קבוע ויפיץ את השידורים באופן קבוע יהיה גוף ממשלתי ציבורי שטובת הציבור לנגד עיניו והוא אינו יוצר רגולציה וקובע רגולציה בתחום השידורים.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע לא ברור מי יהיה הגוף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הדבר הזה נתון להחלטה של הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מסגרת שקבועה בתוך הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: המסגרת הזאת אמורה לבוא לידי מימוש לאחר שהרשות השנייה תמשיך להפעיל במהלך של משהו כמו שנתיים את מערך ה-DTT וגם תרחיב אותו.
כרמל שאמה-הכהן: ברמה המשפטית הצעת החוק מחולקת לשני נדבכים.
כרמל שאמה-הכהן: הנדבך הראשון מתייחס לתקופה הקבועה, שזה מ-1.1.2014 או תקופה שקרובה למועד הזה, שבה יהיה איזה שהוא גורם ציבורי שיפעיל את מערך ה-DTT על כל ההוראות הנלוות, כיצד הוא יקים, מה יהיה הקשר בינו לבין הגורמים שיופצו על גבי התשתית שלו.
כרמל שאמה-הכהן: החלק השני של הצעת החוק הוא סוג של הוראת שעה שמסדיר את פעילות הרשות השנייה כגורם המפעיל מרגע העברת החוק ועד להעברת המערך לניהולו של גורם אחר.
כרמל שאמה-הכהן: אלה שני חלקים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים קודם כל על פרק א' עד ה', על סעיפים 20, 23 שמתייחסים למצב התמידי הקבוע העתידי, אחר כך על שאר החלקים שמתייחסים להפעלה של הרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: החלק הנוסף שאני רוצה לדבר עליו שלא נמצא בהצעת החוק זה הפוטנציאל שיש למערך ה-DTT.
כרמל שאמה-הכהן: מערך ה-DTT אמור להציע חבילת בסיס מצומצמת , לא רחבה, כמו שיש היום בטלוויזיה הרב ערוצית, עם נפח באופן כזה שמספק צרכים בסיסיים לתושבי המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: בהתאם להחלטה של השרים ואחרי הסדרה של מועצת הכבלים והלוויין, יתווספו ערוצים נושאיים.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר באותם ערוצים שמלכתחילה יש מחשבה שנכון וראוי שיקבלו אותם בחינם.
כרמל שאמה-הכהן: עבור הערוצים האלה לא אמורים לשלם שום תשלום של כסף.
כרמל שאמה-הכהן: מי שעומדים מאחורי הערוצים האלה אמורים להיות גורמים מגוונים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא צפויים לראות שם את אותם גורמים שמחזיקים במספר ערוצים.
כרמל שאמה-הכהן: כיוון שאמורה להיות אותה חבילה רחבה יותר ממה שנמצאת היום אך מצומצמת ממה שנמצא במערך הקיים בטלוויזיה הרב-ערוצית, אנחנו מאמינים שהתשתית שנמצאת על גבי ה-DTT היא כזאת שיהיה פוטנציאל ליזמות להעברה של תכני וידיו, העברת תכנים, מה שמכונה over the top.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חושבים שיהיה מדובר בסוג שונה של שירותים שניתנים לעומת מה שניתן היום לצופים וניתן היום לאזרחים .
כרמל שאמה-הכהן: מבחינתנו זה חידוש שלא נמצא בהצעת החוק ויוצר מציאות שהיא חדשה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק לא מתייחסת לרגולציה עצמה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושבת שבהקשר הזה דרכה של הוועדה קצרה יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מסדירים את פעילות התוכן עצמה, אנחנו מסדירים את המסגרת, את מי שיוכל לעלות ויהיה הגורם המפעיל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתייחסים לרגולציה פרטנית, כלומר אם זה ז'אנר עליון או ז'אנר תחתון.
כרמל שאמה-הכהן: כל הדברים האלה מבחינתנו נמצאים כבר היום בתוך חוק הרשות השנייה ובתוך חוק התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק הזאת היא הצעה שיוצרת את המתכונת לפעילות, היא לא יוצרת את התוכן של הרגולציה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ממליצים בחום להישאר במסגרת הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: זאת המסגרת הנכונה מבחינתנו לקידום מהיר של הפרויקט הזה של ה-DTT.
רון איילון: לא כתוב בהצעת החוק שיש הקלות או אפשרות להקלות?
רון איילון: זאת אותה רגולציה?
נגה רובינשטיין: מה זאת אומרת הרגולציה?
רון איילון: הרגולציה של ערוץ 2 זאת הרגולציה ב-DTT?
נגה רובינשטיין: הרגולציה בערוצים הקיימים כבר נמצאת.
נגה רובינשטיין: ההסדרה במדינת ישראל מאוד ברורה בעניין הזה.
נגה רובינשטיין: יש ערוצים שמתפרנסים מפרסומות, כמו ערוץ 2, ערוץ 10 וערוצים יעודים, ויש ערוצים שמתפרנסים מדמי מנוי.
נגה רובינשטיין: המתכונת של ההסדרה מאוד פרטנית.
נגה רובינשטיין: היא נותרת היום.
נגה רובינשטיין: אנחנו מאוד מקווים שהדיון היום הוא סימן לבאות.
נגה רובינשטיין: בסיוע של יו"ר הוועדה, של חברי הכנסת, המנהלת והיועצת המשפטית נוכל להתקדם עם ההצעה במהירות, על מנת שניתן יהיה להוסיף ערוצים ולהרחיב את המערך.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה אחת לגבי הרדיו.
ישראל אייכלר: בשנת 2004 הבטיח שר התקשורת, אהוד אולמרט, שתוך כמה חודשים יעברו לשידור דיגיטלי ויהיו תחנות רדיו לכל דיכפין שעומדות בתנאי הפיקוח של הרשות השנייה.
ישראל אייכלר: מ-2004 עד עכשיו עבר כמעט עשור.
ישראל אייכלר: השאלה אם החוק הזה מכסה את ההבטחה שגם שירותי הרדיו יהיו ספרתיים, דיגיטליים ויאפשרו לכל אחד כמעט להקים תחנת רדיו.
נגה רובינשטיין: אני אחלק את התשובה לשניים, כי בכנות צריך לומר שהצעת החוק מתייחסת לזה רק באופן חלקי.
נגה רובינשטיין: מה שעמד על הפרק בשנת 2004 זה מכרז להפצה של שידורי רדיו דיגיטלי שבו יהיו מגוון של ערוצי רדיו.
נגה רובינשטיין: דובר שם על 40 או 50 ערוצי רדיו.
נגה רובינשטיין: הצעת החוק הזאת מתייחסת רק לערוצי רדיו קיימים, לכן השידור יהיה שידור דיגיטלי על גבי מערך ההפצה הדיגיטלי.
נגה רובינשטיין: אנחנו לא מדברים על ההצעה ההיא שכבודה במקומה מונח ואפשר להתקדם איתה.
נגה רובינשטיין: אנחנו מדברים בשני מסלולים נפרדים.
נגה רובינשטיין: זה לא בא במקום, זה בא בנוסף.
ישראל אייכלר: למה שזה לא ייכלל בחוק הזה?
נגה רובינשטיין: החוק ההוא כבר עבר.
נגה רובינשטיין: החוק שמאפשר הפצת שידורי רדיו דיגיטליים לכל דיכפין במתכונת מאוד מאוד רחבה זה חוק שעבר, יש מקום ליישם אותו.
נגה רובינשטיין: היישום שלו לא היה פשוט במהלך התקופה.
נגה רובינשטיין: ועדת המכרזים שהוקמה על ידי משרד האוצר ומשרד התקשורת נתקלה בקשיים.
נגה רובינשטיין: זה פרויקט שגם בעולם קשה מאוד להרים.
נגה רובינשטיין: זה עניין אחר.
נגה רובינשטיין: הצעת החוק הזאת מטפלת באפשרות של ערוצי הרדיו הקיימים להיות משודרים באופן דיגיטלי, היא לא מטפלת בערוצי הרדיו הנוספים החדשים שלא קיימים היום.
ישראל אייכלר: מה הואילו חכמים בחוק הזה?
ישראל אייכלר: אני רואה פה כזה קהל גדול, חשבתי שהולכת להיות פה מהפיכה.
ישראל אייכלר: בסך הכל מדובר בערוצים הקיימים.
אופיר אקוניס: ברדיו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אל תהיה תמים.
נגה רובינשטיין: השידור הטלוויזיוני יכלול גם ערוצי רדיו.
נגה רובינשטיין: מה שאתה מדבר עליו זה מסלול שונה.
נגה רובינשטיין: אתה מדבר על הסדרה ייעודית ספציפית לערוצי רדיו שלא נמצאים היום.
נגה רובינשטיין: הם אמורים להיות ערוצי נישה שצריכים לענות על צרכים שאולי לא נענים היום.
ישראל אייכלר: אי אפשר להכליל את זה בחוק הזה?
נגה רובינשטיין: זה לא נדרש.
נגה רובינשטיין: המצב הנורמטיבי היום כבר מאפשר את זה.
נגה רובינשטיין: מה שנדרש עכשיו זה יישום של הדבר הזה.
נגה רובינשטיין: היישום הוא יישום מורכב וקשה.
יעקב שמש: לגבי העלות החד-פעמית.
יעקב שמש: חלק ניכר מהטלוויזיות החדשות באות עם ממיר מובנה בתוכן.
יעקב שמש: לאנשים שקונים טלוויזיה יש ממיר מובנה בפנים, אין להם את העלות החד-פעמית.
אתי בנדלר: יש להם עלות חד-פעמית לרכישת טלוויזיה משוכללת.
יעקב שמש: כשקונים טלוויזיה זה נמצא כבר בפנים.
אופיר אקוניס: זה מגולם בתוך המחיר?
יעקב שמש: כן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בהצעת החוק ראיתי שיש כל מיני ערוצים ייעודיים.
נגה רובינשטיין: יש חלוקה ל-4 סוגים של ערוצי טלוויזיה.
נגה רובינשטיין: יש את הערוצים הציבוריים הפתוחים שאמורים להיות פתוחים מלכתחילה, שהם 1,33,23 ו-99, יש את הערוצים המסחריים שאלה בעלי הזיכיונות והרישיונות 2 ו-10 - בתקווה שהם יהיו בעלי רישיונות – ויש את הערוצים הייעודים כמו 9 ו-24 ואת הערוצים הנושאיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הערוצים הנושאיים זה משהו חדש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אף פעם לא שמעתי.
נגה רובינשטיין: את לא שמעת כי זה לא היה קיים עד עכשיו, לכן זה קיים בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: כשנגיע לפרק הזה ניכנס לעומק של הדברים.
הרצל עוזר: אני מציע שלא נשלה את עצמנו.
הרצל עוזר: מדובר פה בהקמת פלטפורמה רב-ערוצית שלישית שמתחרה בכבלים ובלווין במימון המדינה.
הרצל עוזר: זה פחות או יותר דומה לזה שתתקבל החלטה שאין מספיק תחרות בשוק הקמעונאי, המדינה תקים רשת סופרמרקטים משל עצמה ותתחיל לתפעל אותה.
הרצל עוזר: אולי גם באותה הזדמנות יבחרו איזה 18 מוצרי יסוד ויתנו אותם בחינם כי מגיע לכל תושב במדינה מוצרי יסוד בחינם.
הרצל עוזר: לכאורה, החוק הזה נולד על מנת להקל על הצרכנים כי מחיר חבילות התקשורת שלנו, מחיר הטלוויזיה הוא יקר.
הרצל עוזר: אני לא רוצה להתייחס להשוואה כי תמיד לא נוח לי כשכולם רוצים להראות שזה יקר.
הרצל עוזר: נניח שזה יקר.
הרצל עוזר: אתם רוצים להוזיל את זה?
הרצל עוזר: בבקשה, בואו ניתן כמה אפשרויות להוזיל את זה.
הרצל עוזר: עניין ראשון זה תמלוגים.
הרצל עוזר: המדינה החליטה שאין לה מספיק כסף והיא תגבה מחברות התקשורת תמלוגים.
הרצל עוזר: זה כמעט עמד על 2.5%.
הרצל עוזר: מזל שבג"ץ התערב והוריד את הגזירה הזאת קצת.
הרצל עוזר: 2.5% זה 750 מיליון שקל שלוקחים מחברות התקשורת.
הרצל עוזר: מה עושות חברות התקשורת בצר להן?
הרצל עוזר: מעלות מחירים.
הרצל עוזר: זאת אשליה מסוימת שלקחו מהן כסף בשביל לתת אותו במקום אחר.
הרצל עוזר: תורידו תמלוגים.
הרצל עוזר: יש את העניין של הפרסום.
הרצל עוזר: אנחנו בישראל המדינה הכמעט יחידה בעולם שלטלוויזיה רב-ערוצית אין אפשרות לפרסום.
הרצל עוזר: אין אפשרות לפרסום, כי הטענה הפורמאלית עד עכשיו הייתה ששוק הפרסום לא מספיק גדול.
הרצל עוזר: עכשיו נולד ה- DTT עם 18 ערוצים, וטראח שוק הפרסום גדל באופן פתאומי.
הרצל עוזר: אני שמח ומברך על כך.
הרצל עוזר: לאור העובדה ששוק הפרסום גדל ויש מקום לתת לערוצים נוספים פרסום, אני מבקש שגם לנו יתנו פרסום.
הרצל עוזר: אגב, אני מוכן להתחייב שמחיר החבילות שלי ירד אם יהיה פרסום.
הרצל עוזר: הנושא השלישי זה חובת הפקות מקור.
הרצל עוזר: אנחנו נדרשים להפקות מקור בסדר גודל של 160, 170 מיליון שקל בשנה.
הרצל עוזר: יושבת מועצת הכבלים והלוויין, שאני מאוד מעריך אותה, ואף אחד שם לא יודע מה בדיוק צריך.
הרצל עוזר: אנחנו יושבים כל היום וכל הלילה ובודקים איזה תכנים מעניינים את הציבור בישראל, אבל אתם מחליטים לכפות עלינו השקעות של הפקות מקור של 8% מהמחזור.
הרצל עוזר: אם תורידו את זה אנחנו נוריד את מחיר החבילות.
הרצל עוזר: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל אנחנו לא רשאים להיות בעלים של הערוצים שלנו, לכן אנחנו לוקחים חברה נפרדת שתקנה עבורנו מכל האולפנים הענקיים בארצות הברית את התכנים.
הרצל עוזר: יש פה עוד צינור בדרך.
הרצל עוזר: למה?
הרצל עוזר: בשביל להגן עליהם?
הרצל עוזר: על מי אתם הולכים להגן?
הרצל עוזר: על וורנר?
הרצל עוזר: על פוקס?
הרצל עוזר: על דיסני?
הרצל עוזר: על CBS?
הרצל עוזר: תורידו את המגבלה הזאת.
הרצל עוזר: אם אתם באמת רוצים לדואג לרווחת הצרכן, אז יש הרבה מאוד דרכים, לאו דווקא לתת DTT ולהתחיל לתפעל אותו.
הרצל עוזר: אם אתם כבר עושים DTT, אני מבקש שיחולו עליו בדיוק החובות שחלים על הטלוויזיה הרב-ערוצית.
הרצל עוזר: אני מבקש שתהיה לו חובת הפקות מקור.
הרצל עוזר: אתם דואגים לתעשייה הישראלית, אתם דואגים לבעלי הערוצים, למפיקים, ליוצרים.
הרצל עוזר: אני מבקש שיהיו גם עליו חובות בדיוק כמו שיש עלינו, זאת אומרת את אותן זכויות כמו פרסום ואת אותן חובות כמו הפקות מקור.
הרצל עוזר: לסיום אני אגיד רק דבר אחד.
הרצל עוזר: לא נעשתה פה שום עבודת מטה רצינית שניתחה והראתה למה צריך את זה, מה ההשפעות של זה.
הרצל עוזר: מישהו פה העריך כמה לקוחות ירצו את השירות הזה?
הרצל עוזר: מה תהיה ההשפעה שלו על יס או על הוט?
הרצל עוזר: מה תהיה ההשפעה שלו על הערוצים העצמאיים?
הרצל עוזר: לא נעשתה פה שום עבודה.
הרצל עוזר: אני מציע שקודם כל תיעשה עבודה רצינית שתוצג פה ותבחן את כל המשמעויות, ייעשה שימוע כמו שמקובל בדברים מהסוג הזה, רק אחר כך תתקבל ההחלטה.
יורם מוקדי: לזכות הרשות השנייה ייאמר שהיא הקימה מערך בזמן מהיר מאוד ובתנאים לא פשוטים.
יורם מוקדי: מגיעה להם המחמאה על זה.
יורם מוקדי: נשגב מבינתי למה עכשיו מישהו מקים גוף ממשלתי נוסף שימשיך לתפעל את הדבר הזה.
יורם מוקדי: עדיין אני לא מבין.
יורם מוקדי: יכול להיות שבהמשך הדברים יפורטו.
יורם מוקדי: זאת מחמאה לרשות השנייה.
יורם מוקדי: יושב-ראש הוועדה ציין גם לקחת בחשבון איזונים במהלך החקיקה.
יורם מוקדי: אני מודה על ההערה הזאת.
יורם מוקדי: היו דיונים בעבר בוועדת הכלכלה של הכנסת בנושא הוספת ערוצים למערך ה-DTT, למערך השידורים הספרתיים, לא לכולם.
יורם מוקדי: עמדת חברי הוועדה, יושב-ראש הוועדה, נציגי הממשלה, האוצר והמשפטים הייתה שלנושא הזה יש השלכות כבדות מאוד, שצריך לבדוק טוב טוב מה ההשלכות על הטלוויזיה הרב-ערוצית בישראל.
יורם מוקדי: בוודאות אני יכול להגיד שאף אחד לא עשה כלום.