GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם מוקדי: במאמר מוסגר אני גם אגיד שאפילו לא שמעו את דעתנו באותו צוות בין משרדי.
יורם מוקדי: אותו צוות לא חשב לבדוק את ההשלכות של הדבר הזה .
יורם מוקדי: אני עדיין חוזר לאותם פרוטוקולים.
יורם מוקדי: שלחתי בעבר לוועדה ציטוטים נבחרים של בכירי הרגולטורים באותה תקופה שאמרו שאי אפשר לעשות מהלך של להוסיף ערוצים בלי לבדוק את ההשלכות.
אופיר אקוניס: בכנסת קודמת והקודמת שהייתה.
אופיר אקוניס: בכנסת הזאת הדברים היו שונים.
יורם מוקדי: אני חושב ששום דבר חדש לא קרה מאז שהדברים נאמרו בשנת 2008, אבל כשנגיע למהות נדבר על זה.
יורם מוקדי: יש עדיין שתי מועצות שהולכות להסדיר את הרגולציה במדינת ישראל.
יורם מוקדי: מועצה אחת היא זאת שמסדירה את התכנים של ערוץ 2, 10 והרדיו האזורי, מועצה אחרת מסדירה את התכנים של ערוץ 9, 24 והערוץ הערבי בשנתיים הראשונות שלו - אחרי זה הוא עובר לפיקוח הרשות השנייה - ויש את הערוצים הנושאיים שעליהם תפקח מועצת הכבלים.
יורם מוקדי: שוב עולה פה השאלה למה צריך שני רגולטורים, איך הם יעמדו זה עם זה, ולמה זה לא חלק מההצעה שלהם.
יורם מוקדי: אחרון חביב, וזה נאמר פה, שה-DTT יחד עם תכנים שמועברים באמצעות רשת האינטרנט הם פלטפורמות.
יורם מוקדי: הפלטפורמות האלו הן פלטפורמות שאמורות לקבל רגולציה זהה לפלטפורמות שעושים על הוט ועל יס.
יורם מוקדי: הוקם צוות בין משרדי שנדרש לתת את המסקנות שלו כבר לפני שנה וחצי.
יורם מוקדי: עד היום אף אחד לא יודע איזו רגולציה תחול.
יורם מוקדי: מה אם חברה רוצה מחר למכור קופסאות בבית המנויים שקולטות את הערוצים מה-DTT וגם למכור סרטים וסדרות?
יורם מוקדי: כרגע, לפי החוק הקיים, לא חלה הרגולציה ואין עליהם חובת הפקות מקור.
יורם מוקדי: עוסקים פה בשאלה אם להוסיף עוד איזה ערוץ קטן כזה או אחר , כאשר עדיין יש פה לקונה גדולה מאוד בנושא הגדול שהוא הענן השחור שרובץ על ראשה של כל התעשייה הרב-ערוצית.
יורם מוקדי: הערה אחרונה לידידיי מהטלוויזיה החינוכית, שאני מאוד מעריך.
יורם מוקדי: אם אתם טלוויזיה חינוכית, אני לא מבין למה מישהו צריך לקבוע לכם רף של 50% חינוכית.
יורם מוקדי: אם אתם טלוויזיה חינוכית, בוודאי שאתם 100% חינוכית ואתם יכולים להעלות את הפלטפורמה מחר.
יורם מוקדי: הירידה בדרישה הזאת שהטלוויזיה החינוכית תשדר 50% תכנים חינוכיים לפחות ורק אז תוכל לעלות ל-DTT, מעלה שאלה למה לא 100% תכנים חינוכיים.
יורם מוקדי: הייעוד שלה הוא הטלוויזיה הלימודית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נצפה עכשיו ונשמע את המצגת של הרשות השנייה מטעם המנכ"ל, מנשה סמירה.
כרמל שאמה-הכהן: אני ביקרתי שם ביום שישי האחרון.
כרמל שאמה-הכהן: צפיתי במצגת מעניינת, מעשירה.
כרמל שאמה-הכהן: גם הביצועים שלכם בשנים האחרונות מרשימים.
מנשה סמירה: תודה ליושב ראש הוועדה גם על ההזדמנות וגם על הביקור.
מנשה סמירה: אנחנו מבקשים בסקירה שניתן לתת איזו שהיא תשתית מקצועית ותשתית של נתונים מה קורה עד היום במערכת הזאת.
מנשה סמירה: להערכתי, חלק מהוויכוחים יתייתרו לאחר הבנת המערכת, הבנת היעדים שלה, הבנת היכולות שלה ולאן היא עומדת להתפתח.
מנשה סמירה: אני גם מודה על המחמאות שנאמרו כאן.
מנשה סמירה: אני אומר שזה מגיע לאנשים שבנו אותה, בעיקר הצוות ההנדסי בראשותו של ניסים טל, המהנדס הראשי שלנו, והאנשים הנוספים שעובדים בתוך הרשות השנייה.
מנשה סמירה: הייתה משימה נוספת שהוטלה עלינו בשנת 2008.
מנשה סמירה: עמדנו בלוח הזמנים כפי שנאמר כאן.
מנשה סמירה: החלטת הממשלה על הקמת מערך קרקעי דיגיטלי התקבלה כבר בראשית שנות ה-2000.
מנשה סמירה: היו ויכוחים איך להקים אותה, היו ויכוחים אם במכרזים חיצוניים, אם לא במכרזים חיצוניים.
מנשה סמירה: בסופו של דבר המשימה הוטלה עלינו.
מנשה סמירה: שמחנו לבצע ולהביא למצב שאפשר לראות תשתית משמעותית שיכולה לשאת על גבה דברים נוספים, ולתת מענה לציבור ולשידור בישראל.
מנשה סמירה: אני ברשות
מנשה סמירה: כם אתן סקירה מהירה לגבי הדברים, לגבי הנקודות המרכזיות.
מנשה סמירה: אני חושב שחלק מהנתונים שניתן כאן יחסכו חלק מהדיונים בהמשך הדרך.
מנשה סמירה: ראשית, מערך עידן פלוס מאפשר לקלוט בחיבור חופשי, בעלות חד פעמית וללא דמי מנוי.
מנשה סמירה: אפשר לומר שבאוגוסט 2009 זאת הייתה הפעם הראשונה שהמדינה נתנה את האפשרות לאזרחים לקבל את הערוצים החופשיים הפתוחים חינם אין כסף.
מנשה סמירה: עד אז המדינה לא הצליחה לספק את כלל הערוצים הפתוחים הציבוריים לאזרחים בישראל באופן חופשי, ללא התערבות, ללא מתווכים ובאיכויות הנדרשות, בטח לא את כל הערוצים.
מנשה סמירה: בשלב ראשון ההחלטה הייתה רק הערוצים הפתוחים דאז, שזה 1,2,10, 33 ו-99.
מנשה סמירה: בעזרת המהלך הזה סיפקנו לאלה שהחליטו לצפות באמצעות המערך הדיגיטלי גם שירותים נוספים, גם איכויות גבוהות של תמונה ושל קול.
מנשה סמירה: מי שמבין בזה יכול לראות ולהיווכח.
מנשה סמירה: גם שירותים נלווים נוספים, כמו EPG, כתוביות צפויות ואף תשתית לשידורי HD.
מנשה סמירה: שתי החלטות דרמטיות התקבלו אצלנו בהשוואה לכל העולם.
מנשה סמירה: כל העולם עובר לדיגיטלי, כולם עוברים לשידורים פתוחים.
מנשה סמירה: בישראל התקבלו שתי החלטות מאוד מיוחדות.
מנשה סמירה: החלטה אחת היא קליטה תוך דירתית, שזה צעד נועז ביותר שלא מתקיים באירופה.
מנשה סמירה: באירופה הקליטה הדיגיטלית היא חוץ דירתית, ממשיכים בכל מיני פטנטים של אנטנות על הגגות.
מנשה סמירה: החלטה שנייה שהתקבלה הייתה שזה מתבסס על ציוד קצה זמין, קרי מוצר מדף.
מנשה סמירה: לא בוחרים איזה משהו מסוים ומכריחים את הציבור להתחבר לדבר אחד.
מנשה סמירה: שוק חופשי, בחירה חופשית.
מנשה סמירה: שתי ההחלטות האלו משמעותיות מבחינה הנדסית.
מנשה סמירה: היינו צריכים להיערך ולהתמודד עם קשיים לא פשוטים.
מנשה סמירה: אני חושב שבסופו של דבר, עם הסבלנות שקיבלנו אותה מהציבור ומכולם ובפרק זמן קצר מאוד של שנה וחצי, הצלחנו להביא את זה לידי רמה ואיכות טובה.
מנשה סמירה: היום העלויות של ציוד הקצה יורדות מאוד בזכות ההחלטות האלו.
מנשה סמירה: נגה הציגה בהצעת החוק את הרקע.
מנשה סמירה: אני רוצה להוסיף לתהליך את העובדה שב-1 בינואר 2013 רפורמת המעבר מזיכיונות לרישיונות אמורה להתישם, המערכות צריכות להיות מסונכרנות.
מנשה סמירה: אם יהיה לזה משמעויות אנחנו נדבר על כך בהמשך הדרך.
מנשה סמירה: מה יש היום?
מנשה סמירה: התשתית היא תשתית לאומית שפועלת.
מנשה סמירה: יש מרבב אחד, מולטיפלקס אחד שמחזיק את המערכת.
מנשה סמירה: מי שמצוי בעולם ההנדסי הזה יודע שזה חשוב לקראת הדיון שיתפתח כאן בשאלה כמה ערוצים הוא יכול לשאת.
מנשה סמירה: כיבויו של המערך האנלוגי הושלם.
מנשה סמירה: אנחנו זוקפים בגאווה גדולה את העובדה שהצלחנו להעביר כ-120 אלף משקי בית שהיו צופים בטלוויזיה באמצעות המערך האנלוגי לדיגיטלי או לפטנטים אחרים.
מנשה סמירה: יש כאלה שגם עברו לפלטפורמות האחרות של הוט ויס.
מנשה סמירה: היום אין צופים באמצעות השידור האנלוגי.
מנשה סמירה: המהלך הזה של השידור האנלוגי מאוד משמעותי.
מנשה סמירה: כיום, מדיווחים שיש לנו מהספקים, יש לפחות כ-250 אלף מכשירי קצה, ממירים שנמכרו.
מנשה סמירה: אנחנו יודעים גם על כמעט 300 אלף, אבל אנחנו רוצים ללכת על הצד הבטוח ולומר שלפחות 250 אלף.
אופיר אקוניס: מה המשטרה מעריכה?
קריאה: 400 אלף.
מנשה סמירה: 250 אלף לפחות זה בנוסף לציוד נייד וחיבור למחשבים.
מנשה סמירה: זה לא נספר, כי אנחנו לא יודעים לאמוד את זה.
מנשה סמירה: היום בכל מכשיר נייד יש אפשרות להתחבר ולצפות במערך הדיגיטלי באופן חופשי.
מנשה סמירה: במערך הקיים ניתן להוסיף, כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, בהחלטה מיידית ערוץ נוסף של טלוויזיה, כמובן בשיטת ה-SD, ואת ערוצי הרדיו.
מנשה סמירה: יש קיבולת.
מנשה סמירה: ערוצי הרדיו ייקלטו בממיר הדיגיטלי.
מנשה סמירה: סגירת המערך האנלוגי.
מנשה סמירה: הקרינה בישראל צומצמה במערך השידורים בהיקף של 75% אחוז.
מנשה סמירה: התפרסם מכתב של הממונה על הנושא הזה במשרד להגנת הסביבה.
מנשה סמירה: זה דבר מאוד משמעותי שאנחנו מאוד מתגאים בו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה יכול לחזור על העניין של אפשרות הקליטה באמצעות הסלולר.
מנשה סמירה: אמרתי שבמערך הזה ניתן לקלוט במכשירים ניידים, במוביילים למיניהם, כמו למשל מחשב נייד, בחיבור פשוט של אנטנה ו-USB באופן חופשי את השידורים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אחרי שיש לך בבית את.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .?
מנשה סמירה: ללא קשר לבית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל אדם יכול עכשיו בכל מכשיר?
מנשה סמירה: בחיבור של ה-USB באנטנה הקטנה שיש לי פה למחשב ניתן לקלוט את 5 הערוצים, או בעתיד כשיהיו יותר ערוצים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת שכמה שיש ב-DTT אתה יכול לקלוט ב..?
כרמל שאמה-הכהן: תכניס אותה לפיילוט.
מנשה סמירה: יש קבוצת פיילוט שכרגע מדווחת לנו על רמת הקליטה.
מנשה סמירה: אם היושב ראש יאשר, אז נכניס.
מנשה סמירה: יש מרבב אחד שיכול לקלוט את הדברים האלה.
מנשה סמירה: השידור האנלוגי הסתיים.
מנשה סמירה: את האפשרות להפצת שידורי רדיו וערוץ טלוויזיה נוסף אמרנו.
מנשה סמירה: מה היתרונות בסגירת האנלוגי?
מנשה סמירה: דיברנו על רמת הקרינה.
מנשה סמירה: יש יתרונות צרכניים ברורים לציבור.
מנשה סמירה: לציבור ניתנה אלטרנטיבה אמיתית ומשמעותית, עם כל הקושי שזה יצר להוט וליס.
מנשה סמירה: שמחנו לקרוא את הדוחות על כך שאתם מתמודדים יפה מאוד.
מנשה סמירה: אנחנו מברכים על כך.
מנשה סמירה: הרעיון היה לתת לציבור את היכולת לבחור, כשהטובים תמיד ימשיכו לנצח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ה-250 אלף האלה שנמכרו זה אלה שלא היו להם כבלים ולוויין?
מנשה סמירה: היו כ-120 אלף משקי בית כשיצאנו למיזם ב-2007 שצפו בשידור האנלוגי בשיטה הישנה עם האנטנה.
מנשה סמירה: הם צפו אך ורק בערוצים 1 ו-2, ועוד בכל מיני ערוצים שהם הצליחו לקלוט במזרח התיכון.
מנשה סמירה: הם בוודאות כבר לא נמצאים באנלוגי כי כיבינו, אין יותר שידור אנלוגי.
מנשה סמירה: רובם עברו לא רק עכשיו אלא במהלך התקופה לצפייה בשידור הדיגיטלי במערך עידן פלוס.
מנשה סמירה: קראתי בעיתונים על נטישה של חלק מהפלטפורמות הקיימות של הוט ויס.
מנשה סמירה: היה מעבר של משקי בית מסוימים לצפייה בעידן פלוס.
מנשה סמירה: היו גם כאלה - קיבלנו דיווחים מאוד מעניינים במרכז המידע שלנו - שחזרו לצפות בטלוויזיה.
מנשה סמירה: לפני כן באנלוגי הם לא רצו לשים אנטנה על הגג, הם לא רצו להיות מנויים על ערוצים רבים, ועכשיו הם החליטו להצטרף למעגל צופי הטלוויזיה כי כרגע יש שם מספר ערוצים מוגבל.
מנשה סמירה: זה בהחלט מחבר אותם עם העולם.
מנשה סמירה: מסיבות אידיאולוגיות הם לא רצו הצפה של טלוויזיה בבית, לכן הם הסתפקו במערכת הזאת.
מנשה סמירה: היו גם כאלה.
מנשה סמירה: במערך האנלוגי לא ניתן היה לתת שירותים נלווים, כמו כתוביות לכבדי שמיעה, או לחלופין, EPG ודברים מהסוג הזה.
מנשה סמירה: גם את זה ניתן לתת במערך הדיגיטלי.
מנשה סמירה: סגירת המערך האנלוגי אפשרה גם קצת לייפות.
מנשה סמירה: יש עכשיו יוזמה של השלטון המקומי ושל העיריות להסיר את האנטנות מעל הגג, למעט מקרים בודדים שעדיין יצטרכו בגלל מיקום מאוד מסוים.
מנשה סמירה: ברכה נוספת שהייתה עם הסגירה של האנלוגי זה חיסכון משמעותי בתדרים.
מנשה סמירה: במשרד התקשורת יש עכשיו זמינות.
מנשה סמירה: גם רשות השידור וגם הרשות השנייה החזירו תדרים .
מנשה סמירה: המערך האנלוגי זולל תדרים.
מנשה סמירה: נסים, המהנדס שלנו, הצליח להכניס את כל הערוצים האלה בשני תדרים בלבד ברמה ארצית.
מנשה סמירה: חיסכון באתרי שידור ובעלויות.
מנשה סמירה: היו 65 אתרי שידור לרשות השנייה ולרשות השידור.
מנשה סמירה: כ-45 של רשות השידור, כ-15 של הרשות השנייה.
מנשה סמירה: כל המערכת החדשה, כל האתרים האלה נסגרו ובמקומם יש 27 אתרים.
מנשה סמירה: החיסכון השוטף השנתי הוא של 30 או 40 מיליון שקל.
מנשה סמירה: בעלות ההקמה היה חיסכון של 60 מיליון.
מנשה סמירה: משך ההקמה היה קצר.
מנשה סמירה: התכנית ההנדסית.
מנשה סמירה: חשוב לציין שהיו קצת קשיים בקליטה.
מנשה סמירה: מי שעוסק בשידורים יודע שבתקופות הקיץ כאשר יש חמסינים יכולה להיות בעיה בשידורים.
מנשה סמירה: היו בעיות מסוימות, בעיקר בתקופת הקיץ.
מנשה סמירה: זה נבע מכך שלא הצלחנו להתמיד בתכנית ההנדסית בגלל סיבות משפטיות.
מנשה סמירה: התכנית ההנדסית דיברה על הקמה של 15 אתרים מרכזיים ועוד כ-25 עד 50 משדרונים.
מנשה סמירה: נמנע מאיתנו להקים את המשדרונים באותם מקומות עירוניים בעייתיים בגלל הבעיות המשפטיות שכרוכות במתקני הגישה.
מנשה סמירה: נאלצנו להקים במקום זה עוד 10,12 אתרים גדולים, לכן אנחנו היום פרוסים ב-27.
מנשה סמירה: בזמן הקרוב, לשמחתי הרבה, אנחנו בהסדר מיוחד ומתוך הבנת העניין נצליח להציב עוד מספר משדרונים באותם איים בעייתיים.
אתי בנדלר: משדרונים או משדרים?
מנשה סמירה: משדרונים קטנים.
מנשה סמירה: בהסדר מיוחד ובאישור מיוחד נציב משדרונים מיוחדים בצורה מסודרת ומקובלת, בעיקר במרכזי הערים ששם השאירו לנו איים קטנים של בעיות של קליטה.
מנשה סמירה: המשדרונים יעזרו לנו שהסיגנל ייכנס לתוך הדירות בצורה מלאה וטובה גם במקומות בעייתיים, אפילו בקומות מרתף.
מנשה סמירה: מידע לציבור.
מנשה סמירה: העמדנו מידע נרחב לציבור, אם כי בלמנו אותו לאחרונה עד למציאת הפתרון הזה של המשדרונים.
מנשה סמירה: היה קמפיין נרחב באמצעי התקשורת, היה מידע בעיתונות, סרטי הדרכה, אתר שנתן מידע.
מנשה סמירה: הפעלנו מוקד מידע טלפוני שהגיב בזמן אמת לפניות של ציבור על בעיות קליטה, איפה רוכשים או איך מחברים.
מנשה סמירה: הפעלנו גם מוקד תמיכה לאוכלוסיות מתקשות, בעיקר מבוגרים שגם בלחבר דבר כזה פשוט לטלוויזיה הם צריכים עזרה.
מנשה סמירה: רצינו לחסוך להם כסף ועלויות של טכנאים.
מנשה סמירה: אני חושב שהדבר הזה הוכיח את עצמו.
מנשה סמירה: אנחנו היום ממש במצב של מתן מענה נרחב לכל המערכת הזאת.
מנשה סמירה: לסוגיית ההרחבה.
מנשה סמירה: היינו שותפים בצוות שהזכירה היועצת המשפטית של משרד התקשורת להרחבת עידן פלוס.
מנשה סמירה: אנחנו תומכים בהרחבה, אם כי היא צריכה להיות עם כל הזהירויות ולקחת בחשבון את כל המשמעויות המקצועיות שמוצגות כאן.
מנשה סמירה: ברוב הדברים החוק נגע ולקח בחשבון.
מנשה סמירה: לגבי המרבב הקיים.
מנשה סמירה: ניתן כאמור להוסיף את 24 ערוצי הרדיו, קרי הערוצים של הרדיו האזורי והערוצים הארציים של רשות השידור וגלי צה"ל.
מנשה סמירה: יש לזה מקום, זה יכול במיידי להיכנס.
מנשה סמירה: מה המשמעות של הדבר הזה?
מנשה סמירה: שערוצי הרדיו יוכלו להיקלט כפי שהיום קורה בהוט ויס בבתים בכל ארץ ישראל.
מנשה סמירה: כך זה יהיה.
מנשה סמירה: זה ייתן מענה לאוכלוסיות שאינן רוצות מסך טלוויזיה אלא רק רדיו, כמו אוכלוסיית החרדים.
מנשה סמירה: אוכלוסיית החרדים תוכל לקנות ממיר שהוא רק עם סאונד.
מנשה סמירה: היא תוכל לשמוע את הרדיו החרדי או שידורים מותאמים אחרים.
מנשה סמירה: גם האופציה הזאת קיימת בבתים.
מנשה סמירה: היא בהחלט נותנת מענה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה..?
יעקב שמש: אין קליטה של רדיו.
יעקב שמש: .
כרמל שאמה-הכהן: לא לכל התחנות יש כיסוי ארצי.
מנשה סמירה: הרדיו החרדי לא נקלט בצפת.
מנשה סמירה: הם מאוד מבקשים.
אופיר אקוניס: הוא אזורי?
מנשה סמירה: הרדיו החרדי שנקלט על פי הזיכיון שלו הוא רק באזור המרכז.
מנשה סמירה: אוכלוסיות החרדים בצפון תוכל לקלוט עכשיו את הרדיו החרדי, או לחלופין, תחנות ייעודיות ברמה הארצית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה מקום לוקחות 24 תחנות הרדיו ב-DTT?
מנשה סמירה: 24 התחנות ביחד לוקחות בערך שליש מרוחב הפס שערוץ טלוויזיה אחד לוקח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה יכול להכניס 60, 70 תחנות רדיו ברוחב פס אחד?
מנשה סמירה: במרבב הקיים שפועל יש 5 ערוצי טלוויזיה, יש מקום לעוד ערוץ טלוויזיה אחד ול-24,25 תחנות הרדיו הקיימות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון להיום?
מנשה סמירה: נכון להיום.
מנשה סמירה: כשנקים מרבב חדש ויחליטו שהוא רק יהיה לרדיו, אפשר יהיה לשים 300,400 תחנות.
מנשה סמירה: לא זה הרעיון, לא זאת ההמלצה.
מנשה סמירה: הכוונה היא להוסיף מרבב נוסף בשיטת ה-DVDT הקיימת, קרי הכפלה של המערך הקיים היום.
מנשה סמירה: זה יאפשר תוספת של כ-6 ערוצי SD נוספים.
מנשה סמירה: אני אומר כ-6, כי הטכנולוגיה מתפתחת.
מנשה סמירה: ברמות הדחיסה המתקדמות אפשר יהיה אפילו 7.
מנשה סמירה: כרגע מדברים על 6.
מנשה סמירה: החוק מדבר על 6.
מנשה סמירה: המרבב השני שיהיה בשלב מקביל, טיפה מאוחר יותר, יהיה מתקדם יותר.
מנשה סמירה: הוא יהיה DVDT2 .
מנשה סמירה: מדוע?
מנשה סמירה: משום שהוא יהיה מתקדם יותר, עם יכולות דחיסה יותר טובות.
מנשה סמירה: הוא מיועד להכיל את ערוצי ה-HD.
מנשה סמירה: הוא יוכל להכיל בין 4 ל-5 ערוצי HD.
מנשה סמירה: יש התייחסות בחוק למצב הזה.
מנשה סמירה: על פי החוק שני המרבבים יוקמו בו-זמנית תוך 24 חודשים.
מנשה סמירה: אם בתוך חודש ימים נוכל לקצר את התהליך של המרבב הראשון, אפשר יהיה תוך כ-18 חודשים, בהנחה שהתקציב יועמד מראש כפי שצריך, להעמיד את המרבב השני ולהיות עם המערכת הזאת באוויר, כשאז - פחות או יותר - נסתנכרן עם הרישיונות.
מנשה סמירה: הזכרתי בהתחלה שבעלי הרישיונות יכולים לבקש רישיון ולעלות לאוויר החל מ-1 בינואר 2013.
מנשה סמירה: כדי שזה יקרה והם יקבלו מקום ויוכלו לשדר אנחנו כבר צריכים לסיים את התשתית על-מנת שהם יוכלו להיות באוויר, לכן צריך לסנכרן בין המערכות.
מנשה סמירה: אנחנו באיזה שהוא שיהוי מסוים כי התהליך הזה קצת התעכב בכמה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: לא אצלנו.
מנשה סמירה: אני לא מאשים אף אחד.
מנשה סמירה: זה בגלל סיבות מקצועיות.
מנשה סמירה: צריך בתוך חודש ימים לעשות מאמץ לסיים על-מנת שנוכל, אולי, לסנכרן ועם המרבב הראשון להיות מוכנים בתחילת 2013.
מנשה סמירה: יהיו פה אין סוף מבקשים להיות בעלי רישיון.
מנשה סמירה: העלות המוערכת להרחבת המערך היא כ-65 מיליון שקל, שתוקצבה כבר בוועדת כספים על ידי משרד האוצר.
מנשה סמירה: העלות אמנם מתבססת על הכנסות עתידיות מהתמלוגים, אבל עדיין זה תקציב מדינה לכל דבר.
מנשה סמירה: לסיכום אני רוצה לומר שנדרש מבט כולל על סביבת השידורים על מנת לתאם בין התהליכים האלה.
מנשה סמירה: אני רוצה להתייחס להערה ששמעתי ממנכ"ל הוט.
מנשה סמירה: נכון שישראל שונה עדיין מהעולם בנושא הפרסומות, אבל צריך לזכור שבישראל הנטל המוטל על הערוצים המשדרים, בעיקר הברודקסטרים, אין לו אח ורע בתחום התוכן.
מנשה סמירה: בתמורה יש להם איזו רמת בלעדיות בתחום של הפרסום, קל וחומר בימים אלה כאשר הולכים עם רפורמת הרישיונות ורוצים להגדיל את הסיכוי שיהיו בעלי רישיונות.
מנשה סמירה: אם רוצים לשנות את מערך הפרסום, המשמעות תהיה ישירה לגבי היכולת לעמוד במחויבויות התוכן שנותנים לנו ערוצי ברודקסט עשירים ומושקעים.
הרצל עוזר: לא הבנתי איך אתם נותנים פרסום לערוצים החדשים.
הרצל עוזר: זה לא מסתדר לי עם מה שאתה אומר.
מנשה סמירה: נצטרך לשמוע ביחד כאן יותר פרטים.
מנשה סמירה: גם לנו יש כמה שאלות.
מנשה סמירה: עד כמה שהבנתי מדובר בערוצים הנושאיים.
מנשה סמירה: נצטרך לשמוע ולהבין.
מנשה סמירה: יש דברים שאני לא יודע לומר כרגע לגביהם.
מנשה סמירה: לגבי השאלה מה יהיה טיבם של הערוצים האלה, אז למיטב הבנתי הם לא אמורים להיות ערוצים שייקחו נתח כזה משמעותי שעלול לפגוע בכל התהליך.
רון איילון: את הנתח הזה הלא משמעותי אנחנו רוצים.
מנשה סמירה: הסדרה כוללת הכרחית כשבאים ובונים את המערך הזה, כי ללא הסדרה כוללת יהיה מצב שכל ערוץ ימשוך לכיוון שלו, למאפיינים שלו.
הרצל עוזר: אולי קודם יעשו את עבודת המטה ורק אז יבואו לכנסת להציג.
לאה ורון: הויכוח שלכם איננו עם מר סמירה.
לאה ורון: הוא יהיה בבוא העת עם שר התקשורת וחברי הכנסת.
מנשה סמירה: נדרש מבט כולל לגבי העניין של הפרסום.
מנשה סמירה: אין להתייחס למערכת הזאת של עידן פלוס כפלטפורמה.
מנשה סמירה: על פלטפורמות לא מוטלות מחויבויות תוכן.
מנשה סמירה: מחויבויות התוכן מוטלות על ערוצי שידור.
מנשה סמירה: אני סבור שצריכה להיות ראייה כוללת.
מנשה סמירה: אני מסכים איתכם.
מנשה סמירה: אני מאוד מקווה שנגיע לדיון כפי שאומרת מנהלת הוועדה.
מנשה סמירה: לגבי שיפור הקליטה בעזרת המשדרונים.
מנשה סמירה: עדיין יודעים על מקרים של אי קליטה.
מנשה סמירה: זה ייתן מענה בחודשיים הקרובים בזכות ההסדר החדש שניתן לנו.
מנשה סמירה: לצערי, מנגנון הסבסוד שהאוצר העמיד לא הוכיח את עצמו כי הוא היה מסורבל.
מנשה סמירה: הוא לא נתן מענה לאוכלוסיות המתקשות.
מנשה סמירה: אנחנו עדיין סבורים שצריך לייחד סכום מסוים על מנת לעזור לחלק מהמשפחות שרכשו ממיר אחד וצריכים יותר, או משפחות אחרות שעדיין לא עברו בגלל הקושי הזה.
מנשה סמירה: המנגנון המוצע הוא מסורבל.
מנשה סמירה: הניצול שלו היה אפסי.
מנשה סמירה: מתוך 30,40 מיליון שקל ניצלו אולי 3000,4000 שקל.
לאה ורון: כמה משפחות קיבלו סיוע בקניית הממיר?
כרמל שאמה-הכהן: עדיף שלא תעדכן כי זאת בושה וחרפה.
כרמל שאמה-הכהן: אתם צריכים לטפל בזה.
מנשה סמירה: אנחנו הצענו לעשות את זה.
מנשה סמירה: בסעיף 4 נדרשת הסדרה כוללת.
מנשה סמירה: אכן החוק מדבר על 1 בינואר 2014.
מנשה סמירה: הייתי חבר בוועדה שהכריחה אותנו, או נוצרה.
מנשה סמירה: .
אופיר אקוניס: אנחנו נזכרים בויכוח המרתק שהיה על הסיוע.
אופיר אקוניס: פישטנו את התהליך שהיה.
אופיר אקוניס: ההצעה המקורית הייתה הרבה הרבה הרבה יותר מסובכת, עם דוחות.
מנשה סמירה: יש את הכסף.
מנשה סמירה: הם העמידו 30 מיליון שקל כסבסוד.
מנשה סמירה: הכסף לא נוצל.
לאה ורון: האוצר העביר לאישור הוועדה תקנות שהן כמעט בלתי אפשריות למבקש סיוע.
מנשה סמירה: גברתי, חברי הכנסת אישרו את זה.
מנשה סמירה: אנחנו אמרנו שכדאי היה לדרוש משהו אחר.
מנשה סמירה: חברי הכנסת אישרו את זה.
מנשה סמירה: ידענו מראש שזאת תהיה ברכה לבטלה.
אופיר אקוניס: כמה ניצלו עד עכשיו?
כרמל שאמה-הכהן: אל תגיד.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא מכובד.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא יכבד את ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: כשנתקן את זה אנחנו נדווח.
אופיר אקוניס: זה לא מכבד את הממשלה, לא את ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אנחנו כגורם מפקח.
אופיר אקוניס: מי שהציע את זה הייתה הממשלה, משרד האוצר.
מנשה סמירה: בשביל ההגינות צריך לומר שהם הציגו את הקריטריונים והם טענו שזה בגלל חשש לתקדימיות.
אופיר אקוניס: שום תקדימיות.
אופיר אקוניס: הייתה בירוקרטיה מביכה.
כרמל שאמה-הכהן: זה אותו תקליט שאנחנו מכירים בשנתיים האחרונות.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו הוא קצת השתנה.
מנשה סמירה: מאחר ואני פקיד במערכת הציבור אני אשתדל לומר את הדברים כהווייתם משני הצדדים.
מנשה סמירה: אני חושב שההסדרה הכוללת היא הכרחית במעבר הזה, היא קריטית.
מנשה סמירה: כדי להבטיח את הצלחתם של הרישיונות צריך לעשות את זה לפי הצעת החוק הקיימת, שהיא לא פורצת את המערכות הקיימות יותר מידי.
מנשה סמירה: אנחנו כן נרשה לעצמנו להציע ולשקול פעם נוספת את ההמלצות או את ההחלטות שיש בחוק שאומרות שב-1 בינואר 2014 מעבירים את המערכת לחברה אחרת.
מנשה סמירה: יהיו לזה עלויות, יהיו לזה משמעויות.
מנשה סמירה: אם תהיה הסדרה כוללת כדאי יהיה לבחון גם את הנושא הזה.
אופיר אקוניס: זה סעיף מאוד מטריד.
מנשה סמירה: כדאי יהיה לבחון את זה פעם נוספת.
מנשה סמירה: אם תהיה הסדרה כוללת אני ממליץ שנבחן את זה פעם נוספת.
אופיר אקוניס: אני רוצה לדעת מה הממשלה מציעה.
אופיר אקוניס: מה זאת אומרת שב-2013 יהיה דיון?
אופיר אקוניס: אתם מציעים לבטל את משרד התקשורת כדי להקים רשות.
אופיר אקוניס: האם רשות התקשורת תעשה את זה?
נגה רובינשטיין: אם וכאשר תוקם רשות תקשורת היא לא תהיה אמורה להפעיל את המערך הזה.
נגה רובינשטיין: אני טיפה מופתעת, כיוון שיסוד מאוד בסיסי בהסדרה, בהמלצות של הצוות, בקבלת החלטת הממשלה היה שהגורם שיפעיל את המערכת לא יהיה גורם שיש לו נגיעה להסדרה של התחום הזה, בוודאי לא נגיעה לשידור התכנים.
נגה רובינשטיין: מדובר על מגוון מאוד גדול של שידור תכנים.
נגה רובינשטיין: הגורם שמפיץ הוא גורם שיודע להפעיל מערכת, להפיץ אותה, לגבות את הכספים.
נגה רובינשטיין: לא צריכה להיות לו שום נגיעה, הוא לא צריך להיות קשור בכלל לתחום ההסדרה של השידורים.
אופיר אקוניס: זה גורם חדש?
קריאה: איזה כספים?
נגה רובינשטיין: להפצה של השידורים.
נגה רובינשטיין: זה יכול להיות גורם קיים.
אופיר אקוניס: זה יכול להיות גורם פרטי?
נגה רובינשטיין: משרד ממשלתי אחר, תאגיד ציבורי אחר.
נגה רובינשטיין: אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לצמצם את פעילות הממשלה, את מעורבות הממשלה.
רוברט טיבייב: זה תהליך של הפרטה?
מאיר אסרף: מדובר על הפרטה, כי הגוף שמפקח בכלל לא קשור לגופים שיושבים עכשיו סביב השולחן.
נגה רובינשטיין: ממש לא מדובר על הפרטה.
אופיר אקוניס: מדובר בהפרטה ממשלתית.
נגה רובינשטיין: ממש לא הפרטה.
נגה רובינשטיין: הגדרה של הפרטה היא להוציא פעילות החוצה.
ירמי קדוש: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק מבורך, הוא היה צריך כבר מזמן להיות.
ירמי קדוש: סוף סוף נותנים ביטוי לערוצים שלא יכולים לקום היום במקומות אחרים.
ירמי קדוש: אני חושב שיש היום קבוצות באוכלוסייה שלא מקבלות ביטוי בתקשורת.
ירמי קדוש: זה ידוע, כבר דיברנו על זה בעבר.
ירמי קדוש: אני שומע פה את הוט ויס ששואלים למה אין פרסום בכבלים ובלוויין.
ירמי קדוש: בוועדה עם אופיר אקוניס עצרנו את הישיבה כשהם לא רצו פרסומות בכבלים ובלוויין.
ירמי קדוש: ככה נעצרה הישיבה בזמנו.
ירמי קדוש: ביטלו את פרק ב'.
ירמי קדוש: אני זוכר שזה היה בוועדה הקודמת.
רוברט טיבייב: האם רציתם או לא?
ירמי קדוש: הם לא רצו.
ירמי קדוש: רון איילון אתה טועה.
ירמי קדוש: אנחנו רצינו ורוצים פרסומות.
ירמי קדוש: אני אמרתי שצריך לשים פרסומות.
אופיר אקוניס: הם רצו פרסומות, אבל לא רצו חבילה צרה.
ירמי קדוש: הבעיה היא שברגע שהערוצים צריכים להגיע לקהל מסוים יש גוף פרטי שמתערב בתוכן.
ירמי קדוש: כך אנחנו מרגישים.
ירמי קדוש: עובדה שהיום רוב התוכן פונה לקהל מסוים.
ירמי קדוש: יש הרבה מזרחיים, אתיופים, רוסים או קהלים מסוימים אחרים שלא מקבלים ביטוי בתקשורת.
ירמי קדוש: אני חושב שהרעיון הזה שהמדינה תתמוך במה שנקרא מערך שידורים זה רעיון מבורך, אבל צריך גם לתת ביטוי לערוצים קטנים יותר.
ירמי קדוש: זה כמו שבקניון יש חנויות גדולות וחנויות קטנות.
ירמי קדוש: צריך שיתנו ביטוי גם לאנשים שלא מקבלים את העניין הזה.
ירמי קדוש: הערוצים הייעודיים והערוצים הנושאיים הם ערוצים מעולים, כי הציבור הזה הוא בסך הכל ציבור חלש שאין לו כסף לשלם להוט וליס או למקומות אחרים.
ירמי קדוש: דווקא צריך לתמוך בחלשים.
ירמי קדוש: צריך לתת ביטוי לאותם ערוצים.
ירמי קדוש: אני הבנתי מהחוק שיש כאן קטע של מכרז.
ירמי קדוש: אני לא חושב שזה דבר שצריך להישאר כמכרז, אלא צריך שכל מי שרוצה יוכל להקים ערוץ ייעודי או ערוץ נושאי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה תשקיע בהפקות מקור מיליונים?
ירמי קדושי: לא צריך להשקיע בהפקת מקור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה תעשה?
ירמי קדושי: ערוץ ייעודי וערוץ נושאי הם ערוצים שהוקמו בכדי לספק אוכלוסייה מסוימת מבחינת תכנים.
ירמי קדושי: בחוק דיברו על אחוזים מסוימים בתוכן שיפנו לאותו ערוץ.
ירמי קדושי: אם זה ערוץ מזרחי, ערוץ אתיופי, ערוץ מוסיקה מזרחית או ערוצי מוסיקה כאלה ואחרים אני לא חושב שיש טעם להפקות מקור.
ירמי קדושי: הם גם לא יפגעו בנתח הפרסומות של ערוץ 10, 2 וערוצי הברודקסט כי הם יגיעו לנתח הפרסום שלהם.
ירמי קדושי: אם יקום ערוץ למוסיקה מזרחית הוא ייתן פרסומות לאלבומים, פרסומות לדברים מסוימים.
ירמי קדושי: בערוץ רפואה יהיו פרסומות לדברים מסוימים שמדברים על אותו נושא.
ירמי קדושי: זה לא יפגע בשוק הפרסום.
ירמי קדושי: להיפך, זה ירחיב את שוק הפרסום.
ירמי קדושי: אני חושב שצריך לשים דגש על הערוצים האלה, כמובן גם על ערוצי הרדיו, כי היום הרדיו מרוכז בקבוצה מסוימת ששולטת כאן.
ירמי קדושי: צריך לתת ביטוי לאותם ערוצים והקלות.
ירמי קדושי: מה שחשוב זה לתת לערוצים הייעודים והנושאיים הקלות, לבטל את המכרז ולתת לכל דורש להיכנס לשם.
ירמי קדושי: חשוב לציבור וליזמים אחרים שיהיה כאן גיוון תרבותי.
רון איילון: אנחנו מעולם לא התנגדנו ל-DTT.
רון איילון: הבנו שמדינת ישראל צריכה לספק בחינם את הערוצים שהיא הייתה גובה בגינם אגרה באופן סדיר ותקין.
רון איילון: אני חושב שצעד ההרחבה שמוצע כאן הופך את היוצרות במובנים הבאים.
רון איילון: מדינת ישראל מקימה בכספי ציבור פלטפורמה מתחרה, זאת אומרת מאפשרת קיומן של פלטפורמות נוספות.
רון איילון: זה משהו שהשוק הפרטי עושה אותו היום.
רון איילון: זה הפצת שידורים רב-ערוציים ועיסוק בתכנים.
רון איילון: התחרות הזאת שהמדינה מקימה לא שווה.
רון איילון: החובות המוטלות על יס ועל הוט הן רבות.
רון איילון: הרצל ציין 160 מיליון שקל שמפיקים הפקות מקור בכוח צו מדינה.
רון איילון: אפשר להוסיף לזה 120 מיליון שקלים שיס מפיקה.
רון איילון: זה כמעט 300 מיליון שקלים בשנה שאנחנו מחויבים בהם.
רון איילון: המדינה קונסת אותנו ודרכנו את התושבים בכספים האלה.
רון איילון: עכשיו מסתבר שאפשר כנראה להקים ערוצים בלי הפקות מקור ובלי הקנסות האלה.