GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחמד טיבי: גם בנתניה פתרו את בעיות הדואר ובטייבה, בגלל שזה נשרף לא פתרו וכל הזמן מדברים על דברים זמניים.
אחמד טיבי: אגב, אתה יודע שבטייבה אין כרגע סניף דואר?
אחמד טיבי: 40 אלף איש.
אחמד טיבי: .. נשרף הדואר.
אחמד טיבי: אנשים זדוניים, כנראה מקומיים, שרפו את סניף הדואר.
אחמד טיבי: אבל אי אפשר להעניש קולקטיב שלם ולהשאיר אותנו בלי שירות דואר.
אחמד טיבי: אנשים נוסעים לטירה או לכפר סבא, מטילים עומס על תושבי טירה וכפר סבא.
אחמד טיבי: מי צריך לנסוע?
אחמד טיבי: אנשים קשישים, זקנים, נשים.
אחמד טיבי: עכשיו אני מבין שהשר נתן הוראה ויש ישיבה בקרוב בין בזק לבין זאב.
אחמד טיבי: דיברו אתך, מנכ"ל העירייה, ובין נציגים שלנו, כדי למצוא משהו זמני בדרך למשהו הקבוע גם בנושא הדואר.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, בעלי העסקים שנמצאים כאן ותושבי טייבה סובלים שנים רבות מהמצב שם.
ג'מאל זחאלקה: אני הייתי שם מספר פעמים ועקבתי אחרי הנושא ויש התכתבויות ביני לבין מר פואד בן אליעזר, שר המסחר והתעשייה לשעבר.
ג'מאל זחאלקה: אז בוא נעמיד עובדות חשובות מאוד לדיון: יש לך מצב טוב, יש כסף לענין הזה.
ג'מאל זחאלקה: לא חסר כסף לנושא.
ג'מאל זחאלקה: מעולם לא היתה טענה ואפילו הוקצו כספים שלא מומשו.
ג'מאל זחאלקה: היו תקציבים של 5 מיליון, כל פעם הקציבו ספציפית לאזור התעשייה הזה, וזה חזר לקופה.
ג'מאל זחאלקה: יש כל שנה הקצבה כספית לאזור התעשייה במגזר הערבי ורוב הכסף חוזר לאוצר.
ג'מאל זחאלקה: איך קורה שיש כסף, לא חסר כסף?
ג'מאל זחאלקה: בדרך כל בוועדות אומרים שאין כסף.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך שלנושא הזה יש כסף.
ג'מאל זחאלקה: התמ"ת לא יכול להגיד שאין כסף.
ג'מאל זחאלקה: לא רק היום יש כסף, היה בעבר מספר פעמים כסף וכל פעם היה חוזר לתקציב.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את זה כי ראיתי מסמכים בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה: מה אומר משרד המסחר והתעשייה בנושא הזה?
ג'מאל זחאלקה: מה התירוץ שלהם?
ג'מאל זחאלקה: ופה צוואר הבקבוק, פה הבעיה, את זה אנחנו צריכים לפתור כוועדת כלכלה, אדוני היושב ראש.
ג'מאל זחאלקה: התירוץ שלהם הוא מוזר מאוד.
ג'מאל זחאלקה: הוא אומר שצריך להעניש את תושבי טייבה פעמיים: פעם אחת לא מקצים להם קרקע לאזור תעשייה, ופעם שנייה, כשהם עושים אזור תעשייה על קרקע פרטית, אנחנו לא יכולים לפתח את זה כי זה על קרקע פרטית.
ג'מאל זחאלקה: איך יכול להיות?
ג'מאל זחאלקה: הרי יש גבול לכל תעלול.
ג'מאל זחאלקה: איך אומרים?
ג'מאל זחאלקה: הבירוקרטיה של התמ"ת מתחבאת מאחורי הטענה הזאת, ויש סחבת של שנים רבות.
ג'מאל זחאלקה: אז הבעיות של אזור התעשייה ידועות ומתועדות.
ג'מאל זחאלקה: התמ"ת מכיר אותן ולא צריך להסביר לו הרבה.
ג'מאל זחאלקה: מצב התחבורה בכי רע.
ג'מאל זחאלקה: גם דברים שאפשר לפתור ללא התירוץ הזה לא נפתרו.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, התירוץ הזה עומד על כנו אבל מה זה קשור לפיתוח כבישים באזור?
ג'מאל זחאלקה: מה זה קשור לפיתוח הגישה לאזור התעשייה?
ג'מאל זחאלקה: חוץ מזה, זה אזור תעשייה יבש, אין בו ביוב.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, רק תעשיות מסוימות יכולות להיות בו והתוצאה שהמים זורמים בכביש.
ג'מאל זחאלקה: המצב בכי רע.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאנחנו עומדים בפני בעיה שניתנת לפתרון אם רק יתגלה רצון טוב.
ג'מאל זחאלקה: אם המתכנן והמחליט, יהיה לו מינימום של לויאליות ועמידה מאחורי היעדים שהממשלה אמרה: עידוד תעסוקה במגזר הערבי.
ג'מאל זחאלקה: איך תעודד תעסוקה אם אתה מזניח אזור תעשייה כזה של עזובה, של הזנחה, שבתי המלאכה עוזבים את המקום וזה לא אטרקטיבי לאף אחד מאף בחינה שהיא, למרות שלא צריך להיות כלכלן כדי להבין שזה אזור תעשייה עם פוטנציאל אדיר בגלל המיקום שלו.
ג'מאל זחאלקה: יש לו מיקום של זהב.
ג'מאל זחאלקה: הוא קרוב לחוצה ישראל, קרוב למרכז, יש אנשים שמוכנים להשקיע ולבנות בו, יש כוח אדם מיומן שיכול לעבוד.
ג'מאל זחאלקה: יש הכל שם, רק חסר הפיתוח.
ג'מאל זחאלקה: את זה צריך לעשות.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאנחנו צריכים לשמוע כאן היום, ואני לא רוצה להיכנס לבעיות אחת לאחת.
ג'מאל זחאלקה: יש פה בעיה גדולה מאוד וצריך להקציב לה ולבנות תכנית ואפשר לעשות את זה בתקופה קצרה מאוד ולעשות מהפכה בישוב שסובל מהזנחה בכל תחום שהוא, והעירייה לא שואלת, לא מענין אותה ולא עשתה שום דבר בשנים האחרונות לפיתוח האזור.
ג'מאל זחאלקה: איך הוא אומר?
ג'מאל זחאלקה: תגיד לראש העיר שיכנס אלי, אתה יודע איך פואד מדבר.
ג'מאל זחאלקה: אמרתי לו: אין ראש עיר שם.
ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא שאל אותו על זה.
ג'מאל זחאלקה: התחילו לשלוח מכתבים, לא חשוב, הפרוצדורה לא חשובה כאן.
ג'מאל זחאלקה: אבל מה שיש כאן, יכול להיות פה סיכוי גדול או פספוס גדול.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו צריכים להחליט בוועדה אם אנחנו בוחרים בפספוס או בסיכוי.
ג'מאל זחאלקה: זאת ההחלטה.
עפו אגבאריה: אדוני היושב ראש, אתמול היינו בסיור השדולה למען השלטון המקומי בעיר צפת, שמונה כ-30 אלף תושבים ובטייבה יש 40 אלף תושבים.
עפו אגבאריה: כשאתה נכנס לעיר אתה רואה את העיר העתיקה ויש איזה שהוא דמיון.
עפו אגבאריה: גם שם יש בתים ישנים ואולי האוכלוסייה גם קצת דומה אבל תסתכל איזה אזור תעשייה, איזה מפעלים, תסתכל איזה תשתיות יש בעיר הזאת.
עפו אגבאריה: וכשאתה בא לטייבה, כשאתה נכנס מאזור בארותיים, אתה רואה את ההבדל בכביש שבין בארותיים ועד צור נתן וצור יגאל.
עפו אגבאריה: כשאתה נכנס לטייבה אתה חושב שאתה נכנס לכפר ולא לעיר.
עפו אגבאריה: זה לא הוגן לתת למקום הזה שם של עיר כאשר התשתית ומה שמתרחש שם זה כפר ולא עיר.
עפו אגבאריה: גם התקציבים שמוקצים לעיר הזאת הם כאלה דלים, שאי אפשר לפתח את התשתיות ולא עת אזור התעשייה.
עפו אגבאריה: עירייה שנשרפה לפני שנה, עד היום עומדת כחורבות וזה מקום לפשיעה ולנרקומנים.
עפו אגבאריה: אותו דבר הדואר.
עפו אגבאריה: עד היום אין דואר והזקנים, שצריכים לקבל את קצבת הזקנה והנכות וכל הדברים האלה.
עפו אגבאריה: אתה נכנס לאזור התעשייה, שזה באמת שם בדוי לאזור תעשייה, ולא תמצא שם מפעלים של תנובה ושל תלמה ולא של שטראוס וכמובן לא של תעשייה אווירית ולא של סולתם ולא דברים כאלה.
עפו אגבאריה: זו תעשייה שהיא מפעלים קטנים, שהם בתי מלאכה פרטיים והם ידידותיים לסביבה.
עפו אגבאריה: למה אני מדגיש את זה שהם ידידותיים לסביבה?
עפו אגבאריה: כי אני שמעתי מאנשים מסוימים כמו השכנים שחושבים ואומרים שכנראה שיהיה שם אזור תעשייה, ואז הם משפיעים לא לפתח את אזור התעשייה הזה.
עפו אגבאריה: אזור התעשייה הזה סובל מהרבה דברים, וכל הדברים כבר נאמרו, גם מבחינת בזק וגם מבחינת החשמל והביוב והניקוז.
עפו אגבאריה: אז איך אפשר שאנשים שמפעילים מפעלים כאלה קטנים, בתי מלאכה, שכל אחד מפרנס כמה משפחות.
עפו אגבאריה: 5,6,10,20 משפחות, שמהמפעלים האלה הם מתפרנסים.
עפו אגבאריה: אם לא נותנים להם את האפשרות להתפתח, אתה גם יכול לגרום לאבטלה.
עפו אגבאריה: כשאתה מונע מהאנשים האלה להתפתח, יש אוכלוסייה שהולכת להיות ענייה ואז הולכת להיות גם פשיעה.
עפו אגבאריה: הדברים האלה, לדעתי, צריכים לקחת אותם בחשבון גם משרד הפנים וגם משרד התשתיות ואני מקווה שהם מיוצגים פה, ויתנו לנו את התשובות.
עפו אגבאריה: למה מצור נתן או צור יגאל עד טייבה, הקטע הזה של הכניסה לאזור התעשייה גם לא מפותח.
עפו אגבאריה: זה בשיפוט מע"צ ולא רק העירייה.
עפו אגבאריה: אתם יודעים שכסף יש במע"צ וכולם יודעים את זה.
עפו אגבאריה: לכן, אני חושב שהמצב הזה הוא בלתי סביר ובלתי אפשרי.
עפו אגבאריה: לכל אחד מאתנו יש את החברים שלו והוא מבקר שם ורוב חברי הכנסת מבקרים שם ואפילו אני יודע שפואד בן אליעזר ביקר שם והיה בחתונה רק לפני כמה חודשים, ודיברו אתו על הדברים האלה - -
קריאות: פואד גמר.
עפו אגבאריה: בסדר, הוא גמר אבל יש המשך.
עפו אגבאריה: זאת אומרת, הבעיה ידועה.
עפו אגבאריה: לכן, יש מקום שתצא החלטה מהוועדה הזאת, להצטרף לענין הביקור אבל חוץ מהביקור צריך המלצות לחייב את הגורמים הנוגעים לדבר לעשות תכנית כדי לשפר את המצב ולתת תכנית פיתוח לאזור התעשייה.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, הנושא, כפי שהולך ומתברר פה, הוא הרבה יותר רחב מאשר דיון מהיר.
כרמל שאמה-הכהן: דיון מהיר זו אולי הדרך להעלות את הנושא על סדר היום אבל זו לא הדרך למצות אותו.
כרמל שאמה-הכהן: לפני שיחליף אותי חבר הכנסת טיבייב בניהול הישיבה כי לא חשבתי שזה יימשך כל כך הרבה זמן, אני מקבל את ההזמנה מבחינתי, כבר ביום חמישי זה בשעות הבוקר, אם תוכלו לארגן, אני אגיע.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם לא מצליחים במשך זמן, אני לא מדבר על מתקן של בזק או משהו נקודתי אחר אלא בכלל, בתשתית של אזור התעשייה, בתפישה שלו, בשיקום שלו, לקדם הצעת חקיקה לגבי אזור התעשייה טייבה, שדרוגו או איך שלא נקרא לזה, עם מנגנונים הוגנים.
כרמל שאמה-הכהן: אני יכול להגיד לכם שזו הדרך להפעיל מנוף על משרדי הממשלה, כי אין משרד שיכול להתנגד, כך נראה לי, להפוך אזור תעשייה ולהשאיר אותו 100 שנה אחורה ולא לקדם אותו.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי בזק, אני מניח שהם יציגו טענות לגבי חוסר האונים שהם ניצבים בו אל מול התופעות של הפגיעות המכוונות שנעשות במתקנים שלהם, וצריך לבחון מה הפתרונות הנקודתיים לדברים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: נושא מעניין.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבי יתאם אתי בסביבות השעה 10:00,11:00, ואני אשמח להגיע כדי לראות את הדברים בעיניים.
יגאל יוסף: אדוני היושב ראש, אפשר כמה משפטים בענין של טייבה?
אחמד טיבי: אגב, לפני שיגאל ידבר, אני נפגשתי עם השר בן אליעזר לפני שפרש, והסיכום היה שמר יגאל יוסף יבקר במקום.
אחמד טיבי: אז תצטרף לביקור גם.
יגאל יוסף: אני מנהל מינהל אזורי פיתוח בתמ"ת ומטפל בפיתוח אזורי תעשייה.
יגאל יוסף: ואכן, אזורי תעשייה של כל המגזר הוא א', רק בשונה.
יגאל יוסף: הוא התקבל לא מזמן וזה לא שיש לו אופק גדול מאוד של זמן מבחינת א' ולכן אין את ההשפעה.
יגאל יוסף: היתה החלטת ממשלה שנתנה בהתחלה כ-2 מיליון שקל לשקם את הכביש המרכזי.
יגאל יוסף: התחלנו לעבוד שם ולצערי הרב, חלק מהכסף הלך רק על התייקרויות על עיכובים שהיו בגלל פלישות וכל מיני בעיות.
יגאל יוסף: הייתי בשטח כדי לנסות למצוא פתרונות.
יגאל יוסף: אחר כך הוספנו עוד מיליון וחצי כדי להמשיך את הכביש.
יגאל יוסף: צריך הרבה מאוד כסף כדי לקדם את כל אזור התעשייה.
יגאל יוסף: ההיקף הכספי המוערך על ידינו הוא כ-45 מיליון שקל כדי לשקם את כל התשתיות.
יגאל יוסף: המשרד שלנו, היחידה שלי, מטפלת בשוטף רק איפה שמשווקים ולא בקרקע פרטית אבל היו החלטות ממשלה שהתייחסו לקרקע פרטית ולשדרוג.
יגאל יוסף: זה נקרא שדרוג האזור הזה, זה לא אזור חדש.
יגאל יוסף: לכן, צריכה להיות החלטת ממשלה או תקציב מיוחד בענין הזה, ואז אין שום סיבה כי הכסף לא חזר מעולם לאוצר.
יגאל יוסף: זה עבר דרכנו ועבדנו, בדרך כלל, בהתאם לכספים שהיו לנו.
עפו אגבאריה: - -
קריאה: הכסף עד היום קיים?
יגאל יוסף: לא, אנחנו ביצענו ואנחנו מבצעים שם בכ-3.5 מיליון שקל וזה לא מספיק, זה טיפה בים.
חנא סוייד: כלומר, על פי הגדרה האזור תעשייה הוא - -
ג'מאל זחאלקה: ההקצבה היתה 5 וניצלתם פחות מ-3.
ג'מאל זחאלקה: טוב, לא חשוב, לא אתווכח איתך אבל כסף לענין הזה לא חסר, יש תקציב.
יגאל יוסף: ברשותכם, הפתרון היחיד, כמו שבעבר התקבלו החלטות ספציפיות לנושא קרקעות פרטיות ונושא של שדרוג צריך לבוא.
יגאל יוסף: היתה תכנית חומש שהתקבלה רק לא מזמן וטייבה - -
עפו אגבאריה: אבל יש תכנית מאושרת של אזור התעשייה.
יגאל יוסף: רגע.
יגאל יוסף: החלטת ממשלה שהתקבלה לא מזמן על 13 ישובים, וטייבה לא נכנסה לזה.
אחמד טיבי: כי יש ועדה ממונה.
יגאל יוסף: אני אומר עובדות, אני לא בצד הפוליטי אלא בצד המקצועי.
יגאל יוסף: המתכונת של טיפול זה באותה החלטת ממשלה או דומה לה, כדי לקדם את הענין של טייבה, ואני מסכים שיש שם הזנחה נוראית, יש גם בעיות בשטח שצריך לטפל בפלישות של אנשים שחדרו לשטחים הציבוריים, לכבישים, וגם זו בעיה שצריך להתמודד אתה.
יגאל יוסף: זה הכיוון לפתרון.
חנא סוייד: אתה מדגיש שהאזור הוא אזור עדיפות א', שבעלי העסקים ידעו שהם יושבים באזור תעשייה בעדיפות א'.
יגאל יוסף: ההגדרה התקבלה בזמנו, נדמה לי ב-2006 בהחלטת ממשלה, שכל - -
חנא סוייד: כן, אני יודע.
חנא סוייד: טוב שהם ידעו שהם נמצאים באזור תעשייה בעדיפות לאומית א'.
חנא סוייד: זה נותן להם הרגשה טובה.
יגאל יוסף: אדוני חבר הכנסת, זה צריך להיות עם תקציב מיוחד לאדמה פרטית.
יגאל יוסף: הבעיה שזה קרקע פרטית וצריך להיות תקציב מיוחד לאדמה פרטית.
אחמד טיבי: יגאל, חשוב שתצטרף לסיור ביום חמישי.
יגאל יוסף: אני אבוא.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, אני מבקש ממך להחליף אותי כי אני חייב לזוז.
רוברט טיבייב: מי אתה רוצה שידבר, חבר הכנסת טיבי?
אחמד טיבי: אני מבקש שהמהנדס ג'לאל מנסור יצטרף לשולחן.
אחמד טיבי: הוא מטירה אבל כמעט מטייבה.
אחמד טיבי: יש לו אינטרס במקום, הוא בעל עניין.
ג'לאל מנסור: כרקע כללי, אזור התעשייה של טייבה, השטח שלו כ-300 דונם.
ג'לאל מנסור: האזור הזה אושר כבר בשנות ה-70 של המאה שעברה.
ג'לאל מנסור: זאת אומרת, אנחנו מדברים כמעט על לפני 40 שנה.
ג'לאל מנסור: ההפקדה היתה בשנות ה-70 ואולי מתן תוקף היה לגבי חלק.
ג'לאל מנסור: לפני 83 בטוח.
ג'לאל מנסור: מהאזור הזה יש מערכת דרכים של שטח של כמעט 80 דונם, 80 אלף מטרים רבועים.
ג'לאל מנסור: ההבטחות לשיפור אזור התעשייה הזה התחילו לפני 20 שנה בערך, ואני הייתי בתמונה כי ליוויתי את התכנון של הדבר הזה.
ג'לאל מנסור: משרד המסחר והתעשייה לפני 20 או 22 שנים החליט לתכנן את האזור הזה תכנון מפורט.
ג'לאל מנסור: משום מה, אני התחלתי לתכנן את האזור הזה וכמובן היו גם יועצים אחרים של ביוב ומים, אבל אני מתכנן כבישים במקצועי.
ג'לאל מנסור: לאחר שהתחלנו לתכנן, הוקצב לתכנון הזה בזמנו 600 אלף שקל כאשר התכנון הראשוני, של כמעט 15% מסך כל התכנון.
רוברט טיבייב: ה-600 אלף זה 15%?
ג'לאל מנסור: התכנון המוקדם הוא 15%.
ג'לאל מנסור: זאת אומרת, לאחר שביצענו את התכנון המוקדם, עצרו את ההמשך.
רוברט טיבייב: מה זאת אומרת עצרו?
רוברט טיבייב: הפסיקו.
ג'לאל מנסור: לא המשיכו בטיפול.
רוברט טיבייב: משרד התמ"ת או משרד האוצר?
ג'לאל מנסור: משרד המסחר והתעשייה.
ג'לאל מנסור: מאז אנחנו כמעט כל שנה אנשים מגיעים אליהם, אנשים פוליטיים, ומשתנה התדירות - -
רוברט טיבייב: ישנו פה יושב ראש הוועדה הממונה של טייבה?
אחמד טיבי: המנכ"ל.
אחמד טיבי: אין יושב ראש.
אחמד טיבי: היה.
אחמד טיבי: המצב בטייבה זה אנדרוגינוס, אדוני.
אחמד טיבי: אפשר לכתוב על זה ספר.
רוברט טיבייב: אני ביקרתי כמה פעמים בטייבה ויש לי גם חבר בטייבה.
אחמד טיבי: אל תגיד את שמו...
אחמד טיבי: האמת היא, שאין כרגע יושב ראש ועדה ממונה.
אחמד טיבי: האמת שאין קופצים על התפקיד, זה לא תפקיד קל.
רוברט טיבייב: יש מישהו שמנהל את העיר היום?
זאב אורפז: ברשותך, יש היום יושב ראש ועדה ממונה שהוא פקיד של משרד הפנים, שמגיע פעם בחודש לעירייה או משהו כזה.
זאב אורפז: עיריית טייבה היא עירייה בהקפאת הליכים והיא מנוהלת על ידי בית המשפט באמצעות נאמן.
זאב אורפז: למעשה, הניהול השוטף, הכללי, מבוצע על ידי הנאמן ועל ידינו, הצוות המנהל של העירייה.
זאב אורפז: אנחנו נמצאים בעיר כל הזמן ומנהלים את העירייה.
זאב אורפז: אם כבר התחלתי לדבר, אולי אני אמשיך...
קריאות: שהמהנדס ימשיך בדברו.
רוברט טיבייב: אני אתן לך עדיפות.
רוברט טיבייב: אני רוצה להבין, היו"ר הממונה הוזמן לוועדה?
זאב אורפז: אנחנו קיבלנו הזמנה וביקשו לשלוח שלושה נציגים.
זאב אורפז: שלחנו שלושה נציגים ונמצא פה מהנדס העיר, נמצא פה מהנדס הוועדה לתכנון ובניה ואני נמצא פה, אני מנכ"ל העירייה.
זאב אורפז: אנחנו חושבים שאלה הגורמים שיכולים לתת תשובה.
רוברט טיבייב: הבנתי, אתה דיפלומט.
ג'מאל זחאלקה: הוא אמר לך שראש העיר מגיע פעם בחודש.
ג'מאל זחאלקה: שמעת דבר כזה בחיים?
זאב אורפז: הוא לא ראש עיר.
זאב אורפז: אני לא אמרתי את זה בביקורת, אל תשים דברים בפי.
זאב אורפז: הוא פקיד של משרד הפנים.
זאב אורפז: מכיוון שהמשרד לא מצליח למצוא ממונה, יושב ראש ועדה קבוע, ועל זה יש לי ביקורת - -
רוברט טיבייב: אם ההגדרה היא שהוא פקיד, אני מקבל את זה כי גם באופקים, אצלי, זה אותו סיפור.
ג'לאל מנסור: מאחר ואני מלווה את הענין הזה כבר כמעט 30 שנה, היו הרבה הבטחות.
ג'לאל מנסור: אני רוצה שתדעו שהישיבה הזאת לא באה לגלות דבר חדש אלא היא מגלה כמה שהענין חמור וכל מי שהיה מעורב בענין הזה, כמה אכזבות היו לו במשך כל השנים כי כל שר שהגיע, התושבים הזמינו אותי והייתי נוכח והיו הבטחות מכאן ועד כמה שאתה רוצה.
ג'לאל מנסור: הובטחו הרבה מיליונים אבל לצערנו, דבר מזה לא יצא עד היום.
ג'לאל מנסור: עובדתית, מה שאני רוצה להגיד כאן בתור מי שמלווה את אזור התעשייה הזה מבחינה תכנונית, עד היום האזור הזה לא תוכנן.
ג'לאל מנסור: אין שם תכנון של מערכת ביוב, אין מים - -
רוברט טיבייב: אין תכנון אפילו?
ג'לאל מנסור: אין תכנון.
ג'לאל מנסור: יש תכנית מתאר בתוקף.
ג'לאל מנסור: זאת אומרת, סטטוטורית יש לנו תכנית טאבה - -
יגאל יוסף: שאלה קטנה: אתה נפגשת אתי באזור התעשייה עצמו?
ג'לאל מנסור: כן.
ג'לאל מנסור: באזור התעשייה בכללותו, אין שם תכנון של כל המערכות האלה.
ג'לאל מנסור: יש שם קטע של כביש הגישה הראשי, ששם אכן תוכן הכביש והוא באורך של 800 מטר, ברוחב 20 מטר.
ג'לאל מנסור: בוצע תכנון לכביש הזה, תכנון חלקי כמובן, לא לכולו אלא עד קטע מסוים.
ג'לאל מנסור: בשנה שעברה הוקצו לכביש הזה כספים.
ג'לאל מנסור: אני רוצה לוודא, אין לי את האינפורמציה המדויקת אם הכסף הזה שהוקצה - -
רוברט טיבייב: על ידי משרד התחבורה?
רוברט טיבייב: אני רוצה להבין: לכבישים זה דרך התמ"ת?
אחמד טיבי: באזורי תעשייה כן.
ג'מאל זחאלקה: הגישה למקום זה משרד התחבורה, בתוך המקום זה תמ"ת.
יגאל יוסף: החלק הפנימי של אזור התעשייה זה תמ"ת.
ג'לאל מנסור: בשביל לפתח רק את הכביש הראשי של אזור התעשייה נדרשים בין 8 ל-12 מיליון שקל.
ג'לאל מנסור: בשביל לפתח את הביוב, את המים, הניקוז והסלילה והמדרכות.
ג'לאל מנסור: הוקצה לזה בשנה שעברה או לפני כן, אני לא יודע לאיזה שנה לייעד את זה, סכום מסוים שידוע לי על הענין זה.
ג'לאל מנסור: אפילו המעט הזה שבא לבצע חלק מהכביש, לא כל הכסף הזה נוצל, עד כמה שידוע לי.
ג'לאל מנסור: אם למישהו יש אינפורמציה אחרת, שיתקן אותי.
יגאל יוסף: אני יכול לעדכן אתכם שהכסף הזה, בשלב הראשון זה ה-2 מיליון שקל.
יגאל יוסף: הבעיה היא שחלק נכבד מהכסף הזה הלך בגלל העיכובים של טענות הפלישה שם של בעלי העסקים.
יגאל יוסף: ב.
יגאל יוסף: אי התנועה שבוצע, היית אתי בשטח, בעלי העסקים פרצו את זה כדי שיוכלו להיכנס לעסקים שלהם ואז ביקשתי ממך לעשות תכנית שתתאים לכולם, שלא ישברו את זה.
יגאל יוסף: אז חלק מזה הלך להתייקרויות של הקבלן על זה שהוא לא עבד.
יגאל יוסף: כמו כן, הוספתי עוד מיליון וחצי שקל כדי להמשיך את הקטע של הכביש ולסגור אותו לכיוון הכניסה.
ג'לאל מנסור: אדוני, אני מעריך מאוד את המאמץ ואת מה שאתה עושה שם.
ג'לאל מנסור: היינו בשטח, ועצם זה שהגעת אני הרגשתי שאתה באמת מעוניין לתת יד ולקדם את הענין הזה.
ג'לאל מנסור: אבל כל מה שמסביב, שהקבלן קיבל התייקרויות על דברים שלא ביצע בגלל עיכובים, זה דברים שאני בתור מתכנן וגם בתור אזרח רגיל שהממשלה מקציבה כספים והכסף הזה לא הולך ליעד האמיתי שלו, זה קצת מקומם.
ג'לאל מנסור: הכסף הזה אמור להגיע לרווחת התושבים ובסוף, הוא הולך בגלל התייקרויות קבלן ועיכובים, וזו סוגיה אחרת.
ג'לאל מנסור: תכלס, בשביל לעשות את הענין הזה, אם נלך לגישה של עוד מיליון ועוד חצי מיליון , זו לא השיטה.
רוברט טיבייב: כסף ליד לא הגיע.
ג'לאל מנסור: מה שנעשה כל יום, אני נמצא שם, נהיה יותר גרוע בגלל שזה לא הושלם.
ג'לאל מנסור: המדרכות שעשו שם באופן חלקי מתקלפות.
ג'לאל מנסור: ההפרדה באמצע, כל אחד אדון לעצמו.
ג'לאל מנסור: אז אם הענין הזה לא יטופל בצורה רצינית - -
רוברט טיבייב: על ידי מי?
ג'לאל מנסור: על ידי התמ"ת.
ג'לאל מנסור: הם צריכים לתפוס את הענין הזה.
ג'לאל מנסור: היום במגזר הערבי הגיעו למסקנה מלפני 20 שנה, וכל חברי הנסת יודעים את זה.
ג'לאל מנסור: משרד התחבורה, בשביל לממש פרויקטים בסקטור הערבי, הוא לא עושה את זה דרך העיריות.
ג'לאל מנסור: הכסף מועבר ישירות לחברות מנהלות וזה מקיף ונתיבי הגליל, כל המושגים מוכרים היום.
ג'לאל מנסור: בשביל לבצע את העבודה כמו שצריך אסור שהדבר הזה יעבור דרך העיריות.
ג'לאל מנסור: לצערנו, העיריות בסקטור הערבי הן במצב לא טוב - -
חנא סוייד: לא בטייבה...
רוברט טיבייב: אגב, לא מזמן ביקרתי בכפר של חבר הכנסת, עילבון.
רוברט טיבייב: מקום יפה.
חנא סוייד: זה ישוב שאני בניתי או תרמתי להקמתו.
ג'לאל מנסור: ההערכות שלי, אני לא יודע עד כמה הן מעודכנות אבל בשביל לפתח את האזור הזה שישתווה לפחות למה שאנחנו מכירים בסביבה.
ג'לאל מנסור: טייבה היא במרכז והיא מרוחקת מכפר סבא אולי 10 ק"מ.
ג'לאל מנסור: זה לא מקום נידח.
ג'לאל מנסור: ליד אזור התעשייה הזה נבנית עיר שאולי תהיה הכי יפות בישראל, צור יצחק, ששם בונים הכי מפואר שיכול להיות.
ג'לאל מנסור: אדבר בשני משפטים לא כמהנדס אלא מה שאני מרגיש בתור אזרח ערבי שם: טייבה, אם הממשלה ואתם לא תתנו יד לקידום האזור תעשייה, שהוא יכול להעמיד את העיר על הרגלים, טייבה תהיה מעמסה על כל מדינת ישראל.
ג'לאל מנסור: הנזק שהחברה הזאת יכולה לייצר למדינה הזאת בכלל פי מאה יותר גדול מאשר ה-40 או 50 מיליון שתשקיעו באזור התעשייה הזה, שיכול לספק מקומות עבודה לאלפי אנשים.
רוברט טיבייב: כמה מועסקים שם נכון להיום, באזור התעשייה?
קריאה: כ-1000, 1200 עובדים.
קריאה: אבל אם יתפתח האזור, אפשר אפילו להגיע ל-6000.
ג'לאל מנסור: אני מעריך שאפילו ליותר.
ג'לאל מנסור: אם תיקח את השטח הזה ותשווה אותו למשהו ברעננה או בכפר סבא, אני חושב שאתה יכול להגיע אפילו ליותר.
אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, אולי לפני שזאב ידבר, ידבר סינאן ואחר כך סאג'י.
סינאן עזאם: כבוד היושב ראש, אני בעל מפעל באזור התעשייה טייבה.
סינאן עזאם: אני נמצא שם 15 שנה.
סינאן עזאם: למעשה, סובלים 15 שנה.
סינאן עזאם: אנחנו הקמנו, ויש לי פה נציגים של כמה עסקים מטייבה, זה חלק קטן מהקיימים, אנחנו נציגות.
רוברט טיבייב: במה אתה מתעסק?
סינאן עזאם: יש לי בית חרושת לייצור מצמדים של משאיות ואנחנו גם מייבאים.
סינאן עזאם: אנחנו מעסיקים 22 עובדים וכנ"ל גם כל העסקים, חלק מעסיקים 10,15,20.
סינאן עזאם: זה מגיע ל-1000,1200 עובדים שמועסקים באזור הזה.
סינאן עזאם: התנאים הם באמת בלתי אפשריים להקים עסק.
סינאן עזאם: זה כמו לשתול שתיל ולא לתת לו מים, לא להשקות אותו.
סינאן עזאם: בכל זאת, שורדים תקופה ארוכה.
סינאן עזאם: במקום שהדברים ילכו קדימה, אנחנו הולכים אחורה.
סינאן עזאם: מה שנהרס, לא מתקנים.
סינאן עזאם: אני גם לא פוטר את העירייה שאיננה.
סינאן עזאם: פשוט אין עירייה.
רוברט טיבייב: אבל יש לכם נכס, אחמד טיבי.
סינאן עזאם: פעם היתה עירייה שלא היתה קיימת אבל גם לא היתה גובה.
סינאן עזאם: מי ששילם, שילם ומי שלא, לא.
סינאן עזאם: היום העירייה גובה אבל היא לא אחראית על שום דבר אחר.
סינאן עזאם: אפילו אשפה, אפילו מים לא מגיעים באופן סדיר.
סינאן עזאם: אין ביוב, אין ניקוז.
סינאן עזאם: גם שולחים את הפקח של איכות הסביבה לתת דוחות כשאין שום אלמנט כדי ליישם את הדרישות של איכות הסביבה.
עפו אגבאריה: יש פינוי אשפה?
סינאן עזאם: אין.
סינאן עזאם: לא מקבלים שום דבר ואין גם פינוי אשפה.
סינאן עזאם: אנחנו פנינו הרבה פעמים למשרד התמ"ת וביקרו אצלנו הרבה שרים.
סינאן עזאם: אפילו רן כהן ביקר אצלנו כשהיה שר התמ"ת ואלי ישי ופואד.
סינאן עזאם: כולם הבטיחו ושום דבר לא התקיים.
סינאן עזאם: האזור מאושר ואני שמח שהמהנדס ג'לאל דיבר ונתן סקירה על המצב הפורמאלי של האזור.
סינאן עזאם: האזור מאושר, כל המבנים מאושרים, כל העסקים מאושרים כדת וכדין אבל לא מקבלים שום דבר.
סינאן עזאם: אני רוצה להגיד גם בקשר לענין של בזק: איך אפשר לנהל עסק בימים אלה, בלי תקשורת?
סינאן עזאם: הרי היום כל דבר קיים על תקשורת.
סינאן עזאם: בלי אימייל, בלי פקסים, בלי טלפון?
סינאן עזאם: טלפונים כדי ליצור קשר עם הספקים ועם הלקוחות.
סינאן עזאם: איך אפשר?
סינאן עזאם: זה כמעט בלתי אפשרי.
סינאן עזאם: הנגישות, אני לא רוצה לחזור על כל הדברים, הם אמרו כמעט הכל.
סינאן עזאם: הנגישות היא גם כן בלתי אפשרית.
סינאן עזאם: אני רוצה לספר סיפור: היה לי אורח מהודו, והודו זה לא שוויץ.
סינאן עזאם: הבאתי אותו מבית המלון בהרצליה אלי לעסק.
סינאן עזאם: כשעברנו את כוכב יאיר והתקרבנו לטייבה, ראיתי אותו ככה נבהל.
סינאן עזאם: אחר כך הוא שאל אותי: תגיד לי, אנחנו עדין בגבולות ישראל?
סינאן עזאם: הוא לא שאל בציניות אלא באמת.
סינאן עזאם: הוא חשב שעברנו מדינה למדינה אחרת.
סינאן עזאם: לכן, אני באמת רוצה לשמוע ואני שמח שיש הרבה נציגים פה גם של העירייה וגם של בזק.
סינאן עזאם: בזק בקשו שנשמור על ארון הטלפונים.
סינאן עזאם: אני לא יודע איך אנחנו יכולים לשמור.
סינאן עזאם: למצוא פתרון זה לא בעיה איך לשמור.
סינאן עזאם: הם גם מקבלים תמורה לכל השירותים שהם נותנים והם יכולים למצוא את הפתרון.
סינאן עזאם: הם יכולים להתייעץ אתנו אולי איך לשמור אבל שאנחנו נשמור?
סינאן עזאם: זה בטח שלא.
סינאן עזאם: אפשר לשים קווים של ...
סינאן עזאם: וזה עולה 10,000 שקל.
סינאן עזאם: שמים את זה על הארון הזה.
סינאן עזאם: מה, מישהו יפרוץ בטון בשביל לשרוף ארון?
סינאן עזאם: אבל אם זה ככה, מתחת ליד, זורקים גפרור וזה מתקלח.
סינאן עזאם: מה הבעיה?
עפו אגבאריה: הרי בנתניה היתה אותה בעיה ומצאו פתרון.
ליאת זק: אני מנהלת אגף רגולציה בבזק.
ליאת זק: לא רק בנתניה, גם באום אל פאחם.
ליאת זק: אני אעשה את זה קצת יותר מסודר.
ליאת זק: קודם כל, - -
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יכולים לשנות טקטיקה ולהגיד שאפשר להסתדר בלי בזק.
ג'מאל זחאלקה: בזק זה לא חובה.
ליאת זק: אתה צודק.
ליאת זק: אגב, אני מתפלאת שאנחנו החברה היחידה שיושבת פה.
ליאת זק: חבר הכנסת צודק, יש לנו חברה מתחרה בשם הוט שיש לה חובת פריסה אוניברסאלית.
ליאת זק: אני מתפלאת שאנחנו החברה הפרטית היחידה שנמצאת פה.
סינאן עזאם: נכון שאתם היחידים פה כי אתם היחידים שנמצאים אצלנו כי התשתיות כל כך ישנות.
סינאן עזאם: אגב, התשתית באזר התעשייה בטייבה היא מ-1960.
ליאת זק: בזק ממלאת אחר חובת השירות האוניברסאלית ומגיעה לכל מקום ואז, באים בטענות רק לבזק.
ליאת זק: אני אמנם אשיב לטענות אבל כדאי שתדעו שיש עוד חברות תקשורת שמחויבות להגיע למקום והן סובלות, כנראה, מאותם דברים שאנחנו סובלים.
ג'מאל זחאלקה: גם אתם חייבים.
ליאת זק: גם אנחנו חייבים וגם הוט.
ליאת זק: אנחנו חייבים ונמצאים.
ליאת זק: אני רוצה להגיד ששמעתי פה גם את כל הבעיות, שחלקן לא נוגעות דווקא לתקשורת וברור לנו גם מההיכרות שלנו מצד התקשורת, שמדובר בבעיה שצריכה להיות מוטלת לפתחם של גורמי הממשלה הרלוונטיים וגם לפתחם של חברי הכנסת, ותכף אגיד למה אני מתכוונת.
ליאת זק: אתם צריכים להבין שהאינטרס שלנו, לנו יש שם תשתיות.
ליאת זק: האינטרס שלנו הוא לתת שירות לתושבים בלי הפרעות באיכות טובה.
ליאת זק: אנחנו נהנים מזה באותה מידה.
ליאת זק: הענין הוא, שכמו שאתם יודעים, האזור הזה סובל מפגיעות וונדליזם וחבלות חוזרות ונשנות.
ליאת זק: הצתות, גניבות כבלים, חיתוכים, הצתות של ארונות סעף וכולי וכולי.
ליאת זק: אתם מכירים את הנושא, מן הסתם, יותר טוב ממני.
ליאת זק: אנחנו משפצים ארונות ושורפים אותם עוד פעם.
ליאת זק: עובדים שלנו, אחרי שהארון נשרף, מקבלים איומים שאם הם ישפצו את הארון הוא יוצת שוב פעם.
ליאת זק: שמו ליד אחד הארונות שלנו בקבוק תבערה - -
רוברט טיבייב: מאיזו סיבה?
ליאת זק: אם אתה שורף את הארון, אתה יכול לצאת ממעצר הבית בלי בעיה.
ליאת זק: ..
קריאה: את מדברת הרבה שטויות אבל שם, באזור התעשייה, רק מקום אחד שיש בו תשתיות.
ליאת זק: אני מדברת רק על תקשורת, על בזק.
קריאה: אי אפשר להתחבר לשום חברה אחרת חוץ מבזק.
רוברט טיבייב: לא, לא להפריע.
ליאת זק: אנחנו נשמח לתת שם שירות אבל אתם צריכים להבין שהפתרון לא בידינו.
ליאת זק: אנחנו משפצים ארונות ושורפים אותם יום אחרי יום.
ליאת זק: יש לי תיעוד של ארונות ששיפצנו ושרפו, שיפצנו ושרפו.
ליאת זק: זה לא פתרון לבוא אלינו ולהגיד - -
סינאן עזאם: אבל למה אתם זורקים את הארון ברחוב, הוא חשוף - -
אחמד טיבי: מה היה הפתרון בנתניה ובישובים אחרים כדי למנוע שריפות?
ליאת זק: אני אתייחס לזה.
ליאת זק: זה לא הפתרון.
ליאת זק: אני חושבת שהפתרון הוא ברמה הרבה יותר גבוהה ולאומית ותכף אגיד גם את זה.
ליאת זק: אנחנו, כיוזמה שלנו, כמו שעשינו באום אל פאחם בשיתוף עם העירייה, לחפש ארון חלופי ולשים ארון במקום שהוא יותר סגור, יותר מוגן כדי שהוא לא יישרף יום למחרת ולתת את השירות הטוב ביותר אבל זו יוזמה פרטית שלנו.
ליאת זק: אנחנו נפגשנו גם עם העירייה ואנחנו נשמח למצוא פתרון כזה, אבל זו יוזמה פרטית שלנו.
רוברט טיבייב: אני רוצה את ההתייחסות של מנכ"ל העירייה.
זאב אורפז: אני את ההצעה הזאת שומע פעם ראשונה.