GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: לא בכדי הוסף הסעיף, שמדבר על טיסות פיקטיביות ופיצויים מחד גיסא, ומצד שני כלי חצי אכיפתי כדי לוודא שבטיסות שכר אנשים יגיעו לשדה ותהיה להם כתובת שאליה יוכלו לפנות.
אתי בנדלר: עכשיו אומרים: לא להתנות את זה, אלא לומר.
אתי בנדלר: כמו שיקיימו את ההוראות האחרות, יקיימו גם את ההוראות האלה.
בצלאל קרבט: אבל לא זאת הנקודה.
בצלאל קרבט: לצורך הדוגמא, אני מכין היום סדרת טיסות לחורף הבא.
בצלאל קרבט: אנחנו צריכים להגיש את הבקשות חצי שנה לפני, וברגע זה אין עוד מארגן לטיסה.
בצלאל קרבט: קודם כל מבקשים את הסלוטים.
אתי בנדלר: מי זה אני, המפעיל?
בצלאל קרבט: חברת התעופה.
אתי בנדלר: אז שהמפעיל ייתן את ההתחייבות לכך, שהיא תדאג לכך.
בצלאל קרבט: אבל לא לקשור את הדברים אחד לשני.
בצלאל קרבט: כתבנו: "נדרוש קבלת התחייבויות".
בצלאל קרבט: אנחנו אומרים שצריך להיות נציג.
בצלאל קרבט: אנחנו לא אומרים שלא צריך להיות נציג.
אתי בנדלר: הרעיון הוא שתהיה התחייבות לכך.
בצלאל קרבט: את זה אנחנו מבקשים.
אתי בנדלר: אז ביקשתי לדעת, מה הנוסח שאתם מציעים.
קריאה: המפעיל יתחייב.
אתי בנדלר: כלומר, "המנהל לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר, אלא אם כן יתחייב המפעיל"?
אתי בנדלר: זה השינוי שאתם רוצים?
הילה שטרן-אטיאס: לא.
הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מבקשים למחוק את המילים: "לא ייתן אישור להפעלת טיסות שכר, ובמקומן יבוא: "ידרוש קבלת התחייבות מהמארגן, שבועיים לפני מועד הטיסה".
אתי בנדלר: אני לא סתם התעקשתי לדעת, מה הנוסח שאתם מבקשים.
אתי בנדלר: זה לא שינוי נוסח, אלא שינוי קונספציה.
אתי בנדלר: מה שאתם אומרים זה, שלא יהיה שום פיקוח רגולטורי אמיתי- אכיפתי על ההוראה הזו, אלא רק באופן כללי.
אתי בנדלר: שבועיים לפני ימציאו התחייבות.
אתי בנדלר: אם לא ימציאו התחייבות?
טארק קסיס: אבל אנחנו רואים את זה לאורך כל החוק, גם בעניין הזה של ההטבות, של סנדביץ' ופחית קולה.
אתי בנדלר: הסנדביץ' כמשל.
טארק קסיס: ואם הוא לא יביא את הסנדביץ'?
אתי בנדלר: דובר על זה קודם.
אתי בנדלר: על זה נסב הוויכוח הקודם: האם יש מקום לסעיף עונשין, האם יש מקום להפעלת סמכויות על ידי הממונה על הרשות להגנת הצרכן, או לקבוע פיצויים לדוגמא.
לאה ורון: איך הצרכן יתבע את זכויותיו?
אתי בנדלר: משרדי הממשלה שללו את כל שלוש האפשרויות, להזכירכם, לרבות פיצויים לדוגמא.
אתי בנדלר: הוועדה הכריעה שהיא רוצה ברמה העקרונית בכל זאת פיצויים לדוגמא.
אתי בנדלר: עכשיו אנחנו מגיעים למשהו אחר, שזו רעה חולה, שמנסים להתמודד איתה באמצעות החוק הזה – בעיה שלא היה לה מענה מלכתחילה בהצעת החוק.
אתי בנדלר: היא כנראה די מיוחדת למציאות הישראלית – טיסות שכר שהשעות או הימים שלהן הן פיקטיביים.
אתי בנדלר: היתה הסכמה כללית של הוועדה ושל נציגי הממשלה במספר ישיבות שאנחנו קיימנו, שיש למצוא לבעיה הזו מענה אפקטיבי.
אתי בנדלר: מה שמציעים כאן כרגע, זה לנטרל את האפקטיביות של ההוראה.
אחמד טיבי: הוועדה שמעה את מגוון הדעות, והיא מחליטה להשאיר את הנוסח כפי שהוא.
הילה שטרן-אטיאס: זה לא אפשרי אופרטיבית.
אחמד טיבי: הכל אפשרי.
אחמד טיבי: אם משרדי הממשלה ימצאו לנכון להציע אחר כך משהו שנוכל להסכים איתו, בבקשה שיפנו.
אתי בנדלר: אני רוצה בכל זאת להציע שינוי קטן מאוד בנוסח, בסעיף קטן (א): "המנהל לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר, אלא אם כן התחייב המפעיל למנות נציג מטעם המארגן".
דפנה עין דור: המפעיל לא מגיש את הבקשה.
אתי בנדלר: מי מגיש את הבקשה?
דפנה עין דור: המארגן.
דפנה עין דור: המארגן מגיש את הבקשה לרת"א.
אתי בנדלר: הבקשה תיחתם בידי המארגן או המארגנים במשותף.
הילה שטרן-אטיאס: מה פתאום?
הילה שטרן-אטיאס: יושב פה נציג מרת"א, שיאמר לכם כיצד פועל התהליך.
הילה שטרן-אטיאס: לא המארגן הוא זה שפונה לקבל את אישורי הטיסה.
רון חלפון: אני לא בטוח שאני מבין את הבעיה שמציגים פה נציגי חברות התעופה.
רון חלפון: פה אנחנו לא מדברים על בקשה לקבלת סלוטים.
רון חלפון: פה אנחנו מדברים על בקשה לאישור טיסות השכר על ידי רשות התעופה האזרחית.
רון חלפון: במקביל ובלי קשר, הם יכולים ללכת לבקש סלוטים.
רון חלפון: אף אחד לא יעצור אותם בעניין סלוטים.
רון חלפון: רשות שדות התעופה לא בודקת התחייבות למינוי נציג.
רון חלפון: לכן, אני לא מבין את הקשר.
רון חלפון: אפשר ללכת לבקש סלוט, אפילו לטיסה שלא אושרה עדיין על ידי רשות התעופה האזרחית.
רון חלפון: ברגע שאתה מבקש אישור במינהל רשות תעופה אזרחית לטיסת שכר, אתה מציג התחייבות שאומרת:
רון חלפון: שלוש שעות לפני מועד הטיסה יהיה נציג בשדה התעופה.
רון חלפון: אני לא מבין את הקושי התפעולי.
הילה שטרן-אטיאס: הרבה יותר סביר יהיה, שאותם מארגנים שפועלים בשוק יסדירו את העניין בדרך של ערבות.
הילה שטרן-אטיאס: אם לא הציבו, באותו מצב יחולט חלק מסכום הערבות.
הילה שטרן-אטיאס: המצב הזה יגרום לכך שטיסה שלמה לא תופעל, ציבור צרכנים גדול בהרבה יותר ייפגע בגלל פעולה לא תקינה של איזשהו מארגן.
רון חלפון: אני לא מבין את האמירה.
רון חלפון: ברגע שמוגשת בקשה לאישור טיסת שכר, יש כבר מארגן.
רון חלפון: אם לא היה מארגן, זו לא היתה טיסת שכר.
הילה שטרן-אטיאס: זה מוגש עוד קודם.
רון חלפון: לא לסלוטים.
בצלאל קרבט: אנחנו מסתכלים ברגע זה על הסלוטים.
רינה פאר: אנחנו לא רגולטור.
רינה פאר: אנחנו לא נותנים רישיון לשום דבר.
רון חלפון: המפעיל יכול ללכת לרשות שדות התעופה, מבלי שיש לו מארגן, ולבקש סלוט.
רון חלפון: הוא יקבל את הסלוט.
רון חלפון: כדי להרים טיסת שכר לאוויר חייבים מארגן.
רון חלפון: כדי לקבל אישור לטיסת השכר, חייבים מארגן כדי שזו תיחשב טיסת שכר.
רון חלפון: בדרך כלל המארגן או המארגן והמפעיל ביחד מגישים את הבקשה, ואז כבר יש מארגן.
רון חלפון: זה נכון שהנציג צריך להיות של המארגן ולא של המפעיל, כי המארגן הוא זה שמצוי בארץ.
רון חלפון: עכשיו תסביר לי את הקושי.
בצלאל קרבט: אין עניין של קושי.
בצלאל קרבט: אם זה לא קשור לנושא של הפעלת האישור וסלוטים, הבעיה היא יותר פשוטה.
בצלאל קרבט: ההליך הוא, שחברת התעופה היא זו שמבקשת מרת"א אישור לתפעול הטיסה.
בצלאל קרבט: ברגע שאני הגשתי את החוזה להפעלת הטיסה, יש את המארגן.
אחמד טיבי: נציג משרד התחבורה, האם אתה חושב שהסעיף ישים?
אחמד טיבי: נא להצביע על סעיף 19.
דפנה עין דור: יש לי הערה קטנה.
דפנה עין דור: כפי שזה כתוב, זה מתייחס גם לשדה תעופה בישראל וגם לשדה תעופה בחו"ל.
דפנה עין דור: יכול להיות שצריך לסייג את זה כך שזה יהיה רק בשדה תעופה בישראל.
דפנה עין דור: רת"א לא יכולים לפקח על נציגים בחו"ל.
אתי בנדלר: האם המנהל נותן אישור להפעלת טיסת שכר בחו"ל?
דפנה עין דור: מישראל ואליה.
אחמד טיבי: הכוונה היא לשדות התעופה כאן בארץ.
סלעית קולר: זה לא ממש מדויק.
סלעית קולר: את נותנת אישור להלוך וחזור.
סלעית קולר: אני לא צריכה שאת תפקחי.
סלעית קולר: הם צריכים לתת התחייבות.
סלעית קולר: עכשיו בואו נבדוק מה קורה אם הם לא מקיימים את ההתחייבות.
סלעית קולר: אם בשדה התעופה בצרפת אין לי טיסה ואני מתעכבת 8 שעות, אני צריכה נציג של המארגן גם בצרפת.
רון חלפון: רשות התעופה האזרחית לא תקבל התחייבות ולא תפקח על דברים שהם מחוץ לשליטה שלה.
רון חלפון: להגיד: "להציג התחייבות של צרפת", זה נראה לי מאוד מרחיק לכת.
סלעית קולר: אתה נותן אישור הפעלת טיסה מישראל, ואתה נותן אישור הפעלת טיסה לישראל.
סלעית קולר: אם אתה נותן אישור הפעלה לישראל, מה הבעיה להתנות את זה בכך שיהיה מישהו שם?
דפנה עין דור: כי אם אתה מתנה, אתה צריך לבדוק אם הם קיימו את התנאי.
דפנה עין דור: לרשות התעופה האזרחית אין שום דרך לפקח שם.
סלעית קולר: יבואו אלייך צרכנים ויגידו: הם לא קיימו את התנאי, לא היה אף אחד בשדה התעופה.
רון חלפון: אף אחד ממשרדי הממשלה לא מקבל התחייבות על דברים שקורים בחו"ל.
רון חלפון: אין לנו שום יכולת לבדוק את זה.
רון חלפון: לא כדאי שסתם יהיה נייר, ואחר כך תגידו: למה לא בדקת, למה אישרת שיש או אין בצרפת.
סלעית קולר: אז איך אתה מאשר טיסה שתטוס לישראל.
סלעית קולר: יהיה טיס, יהיה מטוס?
סלעית קולר: את זה אפשר לקבוע?
רון חלפון: רת"א מאשר את הדברים שעניינם איכות טיסה, ולא אם יש נציג בשדה תעופה.
סלעית קולר: אני רוצה להבין, מה אתה מאשר.
סלעית קולר: מה אתה מאשר כאשר אתה מאשר טיסה לישראל?
בצלאל קרבט: לחברת התעופה הוא מאשר.
בצלאל קרבט: הוא לא בודק מי עומד מאחורי זה.
סלעית קולר: האם למארגן אתה לא מאשר טיסה לישראל?
בצלאל קרבט: אני מאשר, אבל המארגן הוא לא פונקציה שיש לי פיקוח כלשהו עליה.
סלעית קולר: ומי מגיש את הבקשה?
בצלאל קרבט: בדרך כלל המארגן ביחד עם המפעיל.
סלעית קולר: אז מה המשמעות של האישור שאתה נותן, אם אין לך שום פיקוח עליו?
בצלאל קרבט: חברת התעופה היא זאת שמעניינת.
בצלאל קרבט: רשות התעופה האזרחית לא מתעסקת עם סוכני הנסיעות או מארגנים, מעבר להגשת בקשה כדי שזה ייחשב כטיסת שכר ולא כטיסה סדירה.
בצלאל קרבט: רשות התעופה האזרחית בודקת זכויות טייס, בודקת הסכמי תעופה, בודקת עמידה בתנאי הביטחון, בטיחות, כושר אווירי וכו'.
סלעית קולר: ואם המארגן לא עומד בתנאי הביטחון לגבי טיסה מצרפת לישראל, האם רשות שדות התעופה מטפלת בזה?
אחמד טיבי: שמענו את מגוון הדעות.
אחמד טיבי: אנחנו נצביע על הסעיף כפי שהוא, בתוספת המילים: "שדה התעופה בישראל".
אחמד טיבי: בהמשך נראה.
אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) היתה הערה בדבר זהותו של הנציג.
אתי בנדלר: אני מוחקת את המילים: "לרבות בדבר זהותו של הנציג".
אתי בנדלר: דרכי התקשרות עם הנציג זה יכול להיות גם בלי זהות ספציפית.
רון חלפון: אני חושב שזה בסדר.
רון חלפון: העיקרון הוא שלא יהיה נציג נעלם, שאף אחד לא יידע איך להגיע אליו.
לאה ורון: האם משאירים את המילים: "לרבות בדבר זהותו של המפעיל"?
אתי בנדלר: המילים: "בדבר זהותו של הנציג", יימחקו.
נחמן שי: אנחנו עוברים להצבעה.
נחמן שי: מי בעד?
נחמן שי: אחמד טיבי: אנחנו נצביע על הסעיף כפי שהוא, בתוספת "שדה תעופה בישראל".
נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים - אין סעיף 19 אושר
אחמד טיבי: אנחנו עוברים לסעיף 20.
איתי עצמון: קורא סעיף 20: "בחוק רישוי שירותי התעופה (תיקון מס' 3), התשע"א-2011, בסעיף 10א, אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) המנהל רשאי להטיל עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בסכום השווה ל-50 אחוזים מהסכום הבסיסי, על מארגן כהגדרתו בסעיף 6א(ד), שהוא בעל היתר הפעלה, אשר נציגו לא היה נוכח בשדה התעופה, בניגוד להוראות הסעיף האמור.
איתי עצמון: " התיקון כאן הוא תיקון עקיף בחוק רישוי שירותי תעופה, שנעשה במסגרת חוק הטייס.
איתי עצמון: התיקון נוגע להטלת עיצום כספי על מפעילים בהפעלות מסחריות.
איתי עצמון: לפי התיקון, מנהל רשות התעופה האזרחית, שהוא הרגולטור והוא הגורם שנותן רישיונות והיתרי הפעלה, יהיה רשאי להטיל עיצום כספי בסכום השווה ל-50% מהסכום הבסיסי.
איתי עצמון: הסכום הבסיסי נקבע לפי גודל כלי הטייס, על מארגן שיש לו היתר הפעלה, אם נציגו לא היה נוכח בשדה התעופה, בניגוד לחובה המוטלת לפי הסעיף שכרגע דנו בו.
רון חלפון: ראשית, למארגן אין היתר הפעלה.
רון חלפון: אין מונח כזה בחוק רישוי לשירותי תעופה.
איתי עצמון: בחוק יש.
רון חלפון: בחוק אין היתר למארגן.
איתי עצמון: יש לו רישיון לפי תקנות טיסות שכר.
רון חלפון: יש לו רישיון על פי התקנות, וגם הרישיון הזה עומד להיות מבוטל, מהסיבה שלא עומדת שום רגולציה מאחורי זה.
רון חלפון: נקודה שנייה – החוק לא עוסק במארגן.
רון חלפון: זאת אומרת, שגם הסכום הבסיסי בכל לא מתייחס למארגן.
רון חלפון: הוא מתייחס למפעיל אווירי.
רון חלפון: שם באמת נכתב מהו הסכום הבסיסי בהתאם לגודל המטוסים, בהתאם לחברת התעופה וכו'.
רון חלפון: כשאתה מפנה להגדרה של סכום בסיסי בנוגע למארגן – אין הגדרה כזו.
רון חלפון: לכן, הסעיף הזה לא ישים מבחינה משפטית.
רון חלפון: הוא לא מדבר במונחים שהחוק מכיר.
רון חלפון: בנוסף, לא תהיה רגולציה בכלל על מארגן.
רון חלפון: הרגולציה הקיימת היום על מארגן מכוח חוק רישוי שירותי התעופה ותקנות טיסות השכר, היא אפסית.
רון חלפון: בעבר, את חוק שירותי התיירות, שעוסק בסוכני נסיעות ומארגנים, הם רשיינו.
רון חלפון: לפי דעתי, ההוראה הזו כבר בוטלה.
רון חלפון: זה סוג הדברים שצריכים להיות מרושיינים או לא בהסתכלות של תיירות ולא בהסתכלות של תחבורה.
לאה ורון: מהי הצעתכם?
לאה ורון: את הנוסח ראיתם לפני ישיבת הוועדה.
רון חלפון: והערנו עליו, והתבקשנו לומר את ההערות כאן כרגע.
רון חלפון: זה מה שאני עושה.
רון חלפון: הצעתנו היא: כפי שראיתם, אנחנו תמכנו בסעיף הקודם, שנותן כלי אכיפה מאוד קיצוני למנהל רשות התעופה האזרחית, והוא לא לאשר את טיסת השכר בכלל.
רון חלפון: אני אגיד יותר מזה: תקנות טיסות השכר קובעות, שאם היו הפרות בעבר והתקנות הן חלק מתנאים ברישיון, לא יינתנו אישורים עתידיים.
רון חלפון: זה כלי האכיפה האפקטיבי ביותר מעבר לתשלום קנס.
רון חלפון: פשוט לא יהיו טיסות שכר למארגן, שלא ימנה נציג בשדה התעופה.
רון חלפון: אני חושב, שהסעיף הזה לא ישים מבחינה משפטית, ומיותר.
איתי עצמון: אני רוצה להתייחס לדבריך, "שהסעיף אינו ישים מבחינה משפטית".
איתי עצמון: כיום לפי תקנה 2א לתקנות רישוי שירותי תעופה(טיסות שכר), לא תופעל טיסת שכר, אלא על ידי מוביל אווירי ועל ידי מארגן, שניתנו להם רישיונות הפעלה לפי סעיף 2א לחוק רישוי שירותי התעופה.
איתי עצמון: כמובן שבתקנות עוד לא הוטמעו השינויים ומשטר הרישוי, כפי שהוחלט בחוק הטייס שחילק את הרישוי לרישיון שניתן למפעיל ישראלי, והיתר הפעלה שניתן גם למפעיל ישראלי וגם למפעיל זר.
איתי עצמון: יכול להיות שצריך יהיה לעשות כאן את ההתאמה, אבל מארגן, לפי נוסח התקנות כיום, חייב ברישיון.
רון חלפון: כמו שאמרתי, אין היתר הפעלה אלא רישיון.
רון חלפון: אם תסתכל על התקנה המפנה אל החוק הראשי, סעיף 2א לחוק רישוי שירותי תעופה, לא תראה שם שום מילה על חובה של מארגן.
רון חלפון: נאמר רק: "לא יפעיל אדם כלי טייס בטיסה מסחרית".
רון חלפון: לא מדברים על המארגן בכלל.
רון חלפון: לכן, אני אומר שחוק רישוי שירותי תעופה לא עוסק במארגנים ולא עוסק ברישוי של מארגנים.
סלעית קולר: אני בעד צרכנים, אבל זה כמו להרוג זבוב בתותח.
סלעית קולר: במקרה הזה, אפשר להוסיף את זה לפיצוי לדוגמא לעניין השיקולים.
סלעית קולר: יש דרכים להתמודד עם זה.
סלעית קולר: יש דברים אחרים בהם הייתי מטילה עיצום כספי.
סלעית קולר: זה לא היסטריה.
איתי עצמון: הוועדה צריכה להחליט, האם ומה יהיה כלי האכיפה בנושא של מינוי נציג, לפי חוק רישוי שירותי תעופה.
איתי עצמון: האם לקבל את ההצעה שהוצעה כאן, שאנחנו נשלב את הנושא בסעיף פיצוי לדוגמא - שאנחנו נפיץ לוועדה לפני הדיון הבא - או שנוותר על התיקון העקיף הזה.
וגיף אליאב: נציג משרד התחבורה אמר כרגע, שאם המארגן מפר את ההתחייבות שהוא נתן, אז בשלב מסוים לא יאשרו לו טיסות עתידיות.
וגיף אליאב: השאלה היא האם אותה אמירה יכולה לבוא לידי ביטוי בסעיף עצמו.
לאה ורון: האם יש את הסמכות הזו על פי הסעיף.
וגיף אליאב: אז יכול להיות שיש מקום לרשום את זה.
לאה ורון: אתה אמרת, שהמנהל לא ייתן אישור אם המפעיל הפר בטיסות קודמות ולא "סיפק" את הנציג.
רון חלפון: התקנות קובעות שחלק מאישור טיסה עתידית, הוא עמידה בתנאי התקנות גם בעבר.
וגיף אליאב: אז יכול להיות שיש מקום לרשום.
רון חלפון: יש רגולציה קיימת.
רון חלפון: מנהל רשות תעופה אזרחית בודק את קיום התקנות בכל מיני הסתכלויות.
רון חלפון: לא צריך לכפות עליו את מה שהוא עושה כבר היום.
רון חלפון: זאת העבודה.
וגיף אליאב: השאלה היא, האם מתן התחייבות הוא חלק מאותם תנאים שבמידה ומפרים אותם זה מהווה שיקול שלא לתת היתר.
סלעית קולר: זו גם הפרת חובה חקוקה.
סלעית קולר: יהיו כלים אזרחיים להתייחס לזה.
איתי עצמון: השאלה היא, האם אנחנו מוותרים על סעיף 20 ומקבלים החלטה עקרונית שהנושא ישולב בסעיף פיצוי לדוגמא, או שנסתפק בכלי אכיפה הקיימים היום מכוח תקנה 3 לתקנות רישוי שירותי תעופה?
אחמד טיבי: אפשר להוריד אותו.
לאה ורון: זה נוכח הדברים של נציג משרד התחבורה.
איתי עצמון: אנחנו עוברים לתוספת הראשונה.
איתי עצמון: בתוספת הראשונה יש נוסחה לחישוב הפיצוי הכספי, שניתן במקרה של ביטול טיסה.
איתי עצמון: במרחק של עד 1,500 קילומטרים יהיה סכום הפיצוי 1,250 שקלים חדשים.
איתי עצמון: עד 3,500 קילומטרים סכום הפיצוי יהיה 2,000 שקלים, ומעל 3,5000 קילומטרים סכום הפיצוי יהיה 3,000 שקלים חדשים.
רון חלפון: יש לי הערה לנוסח.
רון חלפון: הוועדה קיבלה את הגישה, שיש לשנות את המרחקים.
רון חלפון: לאורך כל הצעת החוק שונו המרחקים ל-2,000 קילומטר, 4,5000 קילומטר ומעל 4,500 קילומטר, ולכן זה צריך להיות משונה גם כאן.
לאה ורון: אז במקום 1,5000 קילומטרים יבוא 2,000 קילומטר, במקום 3,500 קילומטר יבוא 4,500 קילומטר, ובמקום מעל 3,5000 קילומטר יבוא: עולה על 4,500 קילומטר.
הילה שטרן-אטיאס: היינו רוצים, שתשקלו את הפחתת הסכומים כך שיהוו 50% מעלות כרטיס.
הילה שטרן-אטיאס: כרגע סכום הפיצוי הוא גבוה משמעותית.
הילה שטרן-אטיאס: מה שאנחנו מציעים: במקום 1,250 שקלים סכום של 750 שקלים.
הילה שטרן-אטיאס: לפעמים מדובר בעלות הכרטיס, ואפילו מעל עלות הכרטיס.
וגיף אליאב: אני רוצה להזכיר את מה שאמר היו"ר בפעם שעברה: מצד אחד אנחנו מגדילים את המרחק והוועדה מתחשבת בזה, אבל מצד שני אי אפשר גם להקטין את הסכומים.
וגיף אליאב: אי אפשר לטעון שתי טענות ביחד.
אחמד טיבי: זה לא נראה לי.
אחמד טיבי: זה גם וגם.
הילה דוידוביץ': נציגי התמ"ת לא פה, אבל אני יודעת שהיתה להם התנגדות מהותית להפחית את הפיצויים.
הילה דוידוביץ': זה הנוסח שהיה לנגד עיני הממשלה.
אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, לרבות התיקון של 2,000 קילומטר, 4,500 קילומטר ומעל 4,500 קילומטר.
לאה ורון: אנחנו מצביעים על התוספת הראשונה.
נחמן שי: מי בעד התוספת הראשונה?
נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין התוספת הראשונה התקבלה
אחמד טיבי: התוספת השנייה אושרה בדיון מה-24 במאי.
הילה שטרן-אטיאס: יש פה טעות הדפסה.
הילה שטרן-אטיאס: בדיון שהיה אושר שיעור מחיר קטע כרטיס טיסה, ששילם הנוסע.
הילה שטרן-אטיאס: המילה "קטע" משום מה לא מופיעה כאן.
איתי עצמון: זו הוראה ששולבה בסעיף האופרטיבי.
הילה שטרן-אטיאס: אנחנו לא רואים את זה.
איתי עצמון: זה בכל מקרה ישולב בנוסח, כי זאת החלטת הוועדה.
הילה שטרן-אטיאס: יש סעיף נוסף, שהיינו מבקשים להוסיף להצעת החוק.
הילה שטרן-אטיאס: היינו רוצים לדבר על סוגיית הכניסה לתוקף של התקנות.
נחמן שי: אנחנו יודעים.
נחמן שי: מתי המסלול השני יהיה כשיר?
הילה שטרן-אטיאס: שאלה מצוינת.
הילה שטרן-אטיאס: זה לא בידנו.
נחמן שי: הוא הרי נמצא כרגע בשיפוצים.
הילה שטרן-אטיאס: נכון.
נחמן שי: ואתם אומרים שהאיחורים זה חלק בלתי נפרד מכך.
הילה שטרן-אטיאס: בוודאי.
הילה שטרן-אטיאס: כאשר יש רק נתיב אחד, לוקחים מרווחי זמן גדולים יותר.
נחמן שי: נציג רת"א, מתי בכל זאת המסלול השני יהיה מוכן?
נחמן שי: לא יודעים.
נחמן שי: האם זה קשור בוד"לים?
דפנה עין דור: זה מתישהו בשנת 2013.
נחמן שי: אתם לא מצפים שאנחנו נחכה עם החוק עד 2013, כי אז תבוא כנסת חדשה ותבטל אותו.
הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מבקשים שעד אז הסכומים לא יוחלו במלואם, או במידה ונוכל להוכיח שזה כתוצאה מהשדה, מדברים שהם לא בידנו אלא בגלל שקיים נתיב אחד....
אחמד טיבי: זה נקרא לבטל את החוק.
נחמן שי: זה מאוד דרמטי.
אחמד טיבי: אנחנו דוחים את הבקשה שלכם.
הילה שטרן-אטיאס: בכל מקום בעולם יש יותר משדה תעופה אחד בעיר.
הילה שטרן-אטיאס: פה אנחנו מדברים על שדה אחד ומסלול אחד לכל המדינה.
אחמד טיבי: החוק לא מוצדק בגלל שיש שדה אחד.
אחמד טיבי: לא צריך חוק.
הילה שטרן-אטיאס: והיה ונתקע המטוס בחברה אחרת על המסלול והשדה לא פעיל, למה אני צריכה להיות במצב שבו אני צריכה לעמוד בסכומים כל כך גבוהים כי המדינה לא מספקת לי תנאי עבודה נוחים?
נחמן שי: אתם תוכלו תמיד לתבוע את המדינה.
נחמן שי: אני גם יודע לשים בסוף דיון עז קטנה כזו, שתשבש את התהליך.
נחמן שי: ניסינו אתמול.
נחמן שי: זה לא הגיוני.
נחמן שי: אם זה עניין של 3-4 חודשים, כמו שאומרת היועצת המשפטית, יש בזה סבירות.
נחמן שי: שנת 2013 זה בעוד שנתיים.
נחמן שי: האם החוק הזה יחכה שנתיים?
נחמן שי: הוא חיכה כבר 3 שנים.
מירי אילדיס: אולי להתחשב.
הילה שטרן-אטיאס: להקטין את הסכומים.
אתי בנדלר: אני מזכירה לכם, שפיצוי הוא רלוונטי רק לגבי עיכוב העולה על 8 שעות או ביטול טיסה לגמרי.
אתי בנדלר: בסעיף המתייחס לביטול, יש את סעיף קטן 7ג(3): "מפעיל הטיסה או המארגן הוכיח כי ביטול הטיסה נבע מסיבות מיוחדות, שלא היו בשליטתו וגם אם היה עושה כל שביכולתו לא יכול היה למנוע את ביטול הטיסה בשל אותן נסיבות.
אתי בנדלר: דהיינו, ככל שביטול הטיסה נעשה עקב נסיבות שלא היו בשליטתכם, יש לכם פטור מתשלום פיצוי.
אתי בנדלר: אם כך, אנחנו חוזרים להטבות האחרות שלגביהן הוועדה דנה באריכות, האם בכלל להכניס את סעיף הסיכול גם לגבי עיכוב.
אתי בנדלר: היה דיון בזה, ואני מציעה לוועדה לא לפתוח את הדיון מחדש משום שהגיעו למסקנה, שככל שמדובר בהטבות האחרות: סיוע ללא תשלום – הסנדויץ' – או השבת תמורה אם הנוסע לא טס, או כרטיס טיסה חלופי – ובקשר לזה אני אבקש עוד מעט הבהרה, האם זה גם וגם או אחד מהם – הוועדה הכריעה אחרי דיון ארוך וממצה, שאין מקום לפטור את חברות התעופה ממתן ההטבות האלה.
אתי בנדלר: זה לא משנה כרגע אם הסיכול הוא בשל הארכת המסלול או בשל סיבות אחרות.
הילה שטרן-אטיאס: אני רוצה רק להבהיר משהו.
הילה שטרן-אטיאס: זה לא שהיה תמיד מסלול אחד, והיום שוקדים על בניית מסלול שני.
הילה שטרן-אטיאס: תמיד היו שניים מסלולים.
הילה שטרן-אטיאס: כרגע סגרו מסלול אחד.
נחמן שי: האם טענת המסלול הועלתה אי פעם במהלך הדיונים עד עכשיו?
הילה שטרן-אטיאס: כן.
אחמד טיבי: ולא קיבלנו את זה.
הילה שטרן-אטיאס: היינו מבקשים, להחיל את סעיף הכוח העליון גם על עיכוב, אך ורק לתקופה הזו.
אתי בנדלר: הוועדה לא הסכימה להכניס את סעיף הסיכול.
הילה שטרן-אטיאס: היא לא הסכימה להכניס את זה באופן עקרוני, לתמיד.
אתי בנדלר: משום שהוועדה סברה, שאם מישהו מתעכב בשדה איקס שעות, מגיע לו.
הילה שטרן-אטיאס: אבל למה אני צריכה לשאת בעלות על זה?
אתי בנדלר: תגישי תביעת צד ג' נגד רשות שדות התעופה.
אתי בנדלר: דיברנו על זה כבר.
נחמן שי: גם אני אמרתי את זה, ולא סיימתי משפטים.
נחמן שי: חברים, שנתיים לחכות זה מעל לכל דמיון.
נחמן שי: אם זה חודשים ספורים, זה יאושר.
רינה פאר: זה לא סוד נסתר.
רינה פאר: ..
רינה פאר: הסלוטים ניתנים בהתאם.
נחמן שי: לכן נדחה את הטענה הזאת.
נחמן שי: הלוואי שזה יאיץ את הקמת ציון העבודות במסלול הנוסף.
נחמן שי: מדינה לא יכולה להיות תלויה במסלול אחד, מכל בחינה שהיא.
אחמד טיבי: אתי, בקשר להערה על פיצוי לדוגמה אני בכל זאת מציע שזה יהיה אחרי הקריאה הראשונה ולא לפני כן.
אחמד טיבי: שהנוסח יוכנס בקריאה שנייה.
אתי בנדלר: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב שיש דברים שאנחנו כותבים בדברי ההסבר שלאחר הקריאה הראשונה תדון הוועדה בנושאים אלה ואלה, אבל זה ככל שלא מדובר ממש בהסדרים חדשים שצריכים לגבש אותם.
אתי בנדלר: כאן ממש מדובר בהסדר חדש.
אחמד טיבי: זה לא ממש הסדר חדש, זה פיצוי לדוגמה, זה חלק מהסנקציות של החוק, חלק מהסעד שמקבל הצרכן.
אחמד טיבי: אני מבקש שזה יהיה אחרי הקריאה הראשונה.
סלעית קולר: אבל שיהיה כתוב שיש הסכמה על פיצוי לדוגמה, אחרת אתה תמצא את עצמך במצב שהורדנו ולא שמנו לב.
תמר קלהורה: הסכמה- - -
סלעית קולר: לוועדה יש הסכמה, לא לכם.
אחמד טיבי: אבל הממשלה אמרה שהיא מתנגדת.
אתי בנדלר: עורך דין איתי עצמון מפנה את תשומת לבי לשורה של נושאים שהוועדה החליטה לדון בהם אחרי הקריאה הראשונה ותסקור חלק מהם.
איתי עצמון: נושא חבילת התיור, נושא שביתה והשבתה, נושא הביטחון, הקדמת טיסה.
אחמד טיבי: בשביל זה יש דיון בקריאה שנייה ושלישית.
אתי בנדלר: אני מפנה את תשומת הלב שיכול מישהו לטעון לגבי נושא חדש, כי אנחנו לא יכולים להתייחס לכל הנושאים שלא התייחסנו אליהם בעת ההכנה לקריאה ראשונה כאל נושאים שנתייחס אליהם אך ורק בדברי ההסבר, ולראות בזה משום מניעת טענה של נושא חדש.
אברהם מיכאלי: יש לי עוד בקשה כי יש בעיות של עבודות בשטח.
אתי בנדלר: הרגע הוועדה דנה בזה.
נחמן שי: אנחנו הולכים להפעיל בעצמנו את הדחפורים בלילות.
אברהם מיכאלי: - - - תן לי לישון בלילה כי אני סובל מזה.
נחמן שי: הנקודה נכונה, אבל מאחר שהמסלול הבא יסתיים ב-2013 אנחנו לא יכולים לקבל.
נחמן שי: זה ארוך.
אברהם מיכאלי: צריך לתכנן מה עושים בינתיים.
אחמד טיבי: לא, פרסמנו רשימה - - -
נחמן שי: הם ימצאו דרך.
נחמן שי: פשוט - - - אמרה שהנושא ידוע, נתון ומוכר ולוקחים אותו בחשבון כל חברות התעופה.
נחמן שי: אנחנו מבינים אותם.
סלעית קולר: יש לי פתרון לפיצוי לדוגמה: בוא נכניס כרגע נוסח, והדיון בנוסח באמת יהיה, ואז אתה לא אומר שזה חדש.
אתי בנדלר: אין דבר כזה להכניס נוסח שהוועדה לא דנה בו.
סלעית קולר: הצעה לנוסח, אפשר לדון בו.
תמר קלהורה: אז זה יעכב את הקריאה הראשונה.
סלעית קולר: אז אני אומרת, כרגע אפשר לדון בו.
סלעית קולר: אני לא רוצה לעכב את הקריאה הראשונה, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שבקריאה שנייה יגידו, לא הסכמנו על פיצוי לדוגמה.
אתי בנדלר: אני לא ראיתי את הנוסח, לא התחלנו לדון בו.
אתי בנדלר: מה שמציעה עכשיו סלעית- -
סלעית קולר: שלחנו.
אתי בנדלר: - - שהוועדה תתחיל לדון בנוסח של סעיף שאיננו עומד כרגע בפני הוועדה.
סלעית קולר: אנחנו שלחנו אותו ב-2009.
אתי בנדלר: אז אני מצטערת, לא שלפתי אותו לקראת הדיון - -
סלעית קולר: ושלחתי אותו שוב אתמול.
תמר קלהורה: אף אחד לא ראה אותו.
נחמן שי: מה עוד יש לנו?
אתי בנדלר: יש לנו סעיף 5, ויש לנו הבהרה של הטבות במקרה של עיכוב בטיסה בין 5 ל-8 שעות.
אתי בנדלר: אני רשמתי את זה בצד כנושא שטעון הבהרה.
אתי בנדלר: אז קודם כול לגבי סעיף 5 – הוועדה התחילה את הדיון בו, אך לא סיימה ולא אישרה.
אתי בנדלר: סעיף 5 עניינו סירוב להעלות נוסע לטיסה.
אתי בנדלר: אני אקרא אותו קריאה מהיר כדי שהוועדה תיזכר במה דברים אמורים.
אתי בנדלר: סירוב להעלות נוסע לטיסה 5.
אתי בנדלר: (א) מפעיל טיסה או מארגן המסרב להעלות נוסע לטיסה, לרבות בשל רישום יתר, יפנה תחילה אל הנוסעים הרשומים בטיסה ויבדוק אם יש ביניהם נוסע המוכן לוותר על מקומו בטיסה בתמורה שתוסכם בין אותו נוסע למפעיל הטיסה או למארגן.
אתי בנדלר: (ב) נוסע שמפעיל טיסה או מארגן סירב להעלותו לטיסה ולא הסכים עם מפעיל הטיסה על ויתור על מקומו בטיסה בתמורה להטבות כאמור בסעיף קטן (א) – זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן, באופן מיידי, שירותי סיוע ופיצוי כספי, וכן השבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי לפי בחירת הנוסע.
אתי בנדלר: סעיף (ב1) – כתבנו בצד שאנחנו מתאימים את זה לדירקטיבה האירופית בהתאם להערות שהועברו ללשכה המשפטית ולשינוי שהוסכם עליו שהוועדה החליטה עליו בסעיף 7(ב) שעניינו ביטול טיסה.
אתי בנדלר: (ב1) על אף האמור בסעיף קטן (ב), מפעיל טיסה או מארגן, שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות אותו סעיף קטן, ובלבד שמועד הנחיתה ביעד הסופי של הנוסע אינו מאוחר מהמועד המקורי לנחיתה באותו יעד – (1) בשלוש שעות – אם מרחק הטיסה אינו עולה על 2,000 ק"מ; (2) בארבע שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 2,000 ק"מ; (3) בחמש שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 4,500 ק"מ.
אתי בנדלר: (ג) הוראות סעיף זה לא יחולו אם לא ניתן להעלות נוסע לטיסה בשל מצב בריאותו של הנוסע, בשל טעמי ביטחון או בטיחות וכן אם אין בידי הנוסע מסמכי נסיעה נאותים.
אתי בנדלר: כאן רשמתי בצד הערה: ראה סעיף כללי (7א) לעניין סיכול מטעמי ביטחון.
אתי בנדלר: אני רוצה לציין שהוועדה דנה בסעיף הזה והחליטה לא לקבל אותו, ולכן יש צורך להתייחס אליו כאן.
הילה שטרן אטיאס: אנחנו מבקשים להעלות את השעות מ-3 ל4, מ-4 ל-6 ומ-5 ל-8 בהתאם למרחקים וגם למה שקבוע בדירקטיבות האירופיות.
סלעית קולר: סליחה, זה שוב עיכוב של בן אדם שמגיע כך וכך שעות אחרי המועד שבחוזה ניתן לו שהוא אמור להגיע אליו בשעה היעודה.
סלעית קולר: הוא לא קונה כרטיס טיסה כדי לנחש מתי הוא יגיע, הוא קונה כרטיס טיסה בשביל להגיע במועד.
סלעית קולר: אז נתנו לו כרטיס טיסה חילופי, אז היה בלגן – עדיין לקצר לו כל פעם את הפיצויים מכיוון שאתם לא יכולים לעמוד במועדים ולהטיס את הבן אדם בזמן הנכון שלו?
מירי אילדיס: כן, משום שלחברת התעופה, במיוחד בארץ, יש לעיתים בעיה שהוא יגיע ליעד עד 5 שעות בטיסות טרנס אטלנטיות ובמזרח.
מירי אילדיס: כך גם חשבו מדינות שיש להן יותר אלטרנטיבות כמו האמריקנים וכמו מדינות אירופה.
סלעית קולר: 4 שעות איחור טיסה מזכה אצל האמריקנים בפיצוי גבוה יותר.
סלעית קולר: אז בישראל את נותנת גם את הפיצוי היותר נמוך וגם מקצצת אותו בחצי.
מירי אילדיס: האיחוד האירופי- -
סלעית קולר: האיחוד האירופי לעומת אמריקה.
סלעית קולר: אמריקה העבירה חוק עכשיו.