GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: יש רגל אחת שהיא הקצבת כסף לטובת ההפקות המקוריות שנעשות ורגל שנייה היא השידור שלהן.
יריב לוין: אם יימצא במסגרת הדי.
יריב לוין: פיתרון לשני הדברים גם יחד שיניח את דעת הוועדה, בתוך החוק של הדי.
יריב לוין: טי.טי.
יריב לוין: תוכל לעשות תיקון עקיף לחוק הזה ולבטל אותו ולא תהיה לך בעיה.
יריב לוין: זאת דרך המלך.
יריב לוין: אבל אם תהיה הוראת שעה שמישהו יפרש אותה כאיזו אופציה לעשות כל מידי דברים - - -
כרמל שאמה-הכהן: במסגרת הדי.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לבטל את החוק הזה?
יריב לוין: אכן, זאת הדרך.
יריב לוין: אני כבר מודיע לכם שאני אתמוך בזה.
אתי בנדלר: ברשותכם, אני אתחיל להקריא.
אתי בנדלר: "הוספת סעיף 6ו2.
אתי בנדלר: בחוק התקשורת בזק ושידורים התשמ"ה-1982 אחרי סעיף 6ו1 יבוא: השקעות בהפקות מקוריות בשפה האמהרית 6ו2(א) לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית בעבור קהילת יוצאי אתיופיה בישראל (בסעיף זה – הקהילה), ייקבע תקציב שנתי בסך 4.5 מיליון שקלים חדשים בחוקי התקציב (בסעיף זה – כספי תמיכה)" אני מציע שאחרי כל סעיף קטן יגידו מה התיקונים כדי שאפשר יהיה להצביע על כל סעיף קטן.
כרמל שאמה-הכהן: למה דווקא 4.5 מיליון?
עופר מרגלית: זאת היתה ההצעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז בואו נעשה 6 מיליון.
אתי בנדלר: אז יגידו לך שזאת הצעה תקציבית.
יריב לוין: אל תפיל לי את החוק.
עופר מרגלית: חשוב לי לציין שהסכום הזה נקבע בתי שום תיאום איתנו.
: תגיד לי, אתה באמת רציני?
: על 300,000 שקלים אתה עושה עניין?
: תשמור גם על הכבוד שלך.
כרמל שאמה-הכהן: איזה הצעות נוספות יש לסעיף הזה למעט ההצעה שלי?
: אני הולך להגיש הצעת חוק שבניית אוהל פטורה ממס.
אתי בנדלר: חבר הכנסת מולה, אתה רוצה להגיש הצעות של הסתייגויות לסעיף קטן א'?
אתי בנדלר: אני מתכוונת לכל מה שכתוב בסעיף קטן א'.
אתי בנדלר: למשל, סעיף מטרות אי-אפשר להכניס אבל אפשר במקום " לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית בעבור קהילת יוצאי אתיופיה בישראל ולצורך סיוע בהשתלבותם והסתגלותם של עולי אתיופיה בחברה".
אתי בנדלר: כאן אני יכולה להכניס את מה שאתה רוצה.
שלמה מולה: ביקשתי גם טיגרינית.
אתי בנדלר: תכף הוועדה תצביע על ההצעה הזאת.
אתי בנדלר: ההצעה השנייה שלך היא הוספת הגדרות.
שלמה מולה: אני חוזר ואומר.
שלמה מולה: תאמיני לי, אני מדויק במה שאני אומר.
שלמה מולה: מאחר ואמרו שזה מיועד לכל קהילת עולי אתיופיה אני רוצה שיובן בחוק שזה לא משרת את כל קהילת עולי אתיופיה.
שלמה מולה: יש 40,000 וזה משרת פחות.
שלמה מולה: לכן בהגדרות החוק מדובר בכל קהילת עולי אתיופיה.
שלמה מולה: ביקשתי להגדיר את השפה האמהרית והטיגרינאית ואני ביקשתי להגדיר את תרבותם ומסורתם של יהודי אתיופיה.
שלמה מולה: תאמיני לי, אני יודע בדיוק למה אני אומר את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל שלמה, צריך להצביע על הצעה הצעה.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההצעות?
שלמה מולה: היא היועצת המשפטית.
שלמה מולה: אני רוצה שכל הנקודות האלה ייכנסו להגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה להגדיר הכול יחד והכול ייפול יחד?
כרמל שאמה-הכהן: יש דברים שיש עליהם הסכמה ויש דברים שלא בטוח שיש הסכמה.
כרמל שאמה-הכהן: תגיב הצעה הצעה ונצביע.
כרמל שאמה-הכהן: לדוגמה, על השפה הטיגרינית יש הסכמה.
שלמה מולה: אני רוצה שיהיה כתוב שהשידור יינתן לכל המשפחות יוצאות אתיופיה ולא לחלקן ושהוא יהיה בחינם.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של שלמה מולה שהשירות יינתן בחינם?
אתי בנדלר: מה זה שירות?
כרמל שאמה-הכהן: שהערוץ יהיה חינמי.
שלמה מולה: אם את רוצה שנצביע על מה שביקשתי להגדיר, אני מבקש להצביע על כל סעיף וסעיף.
לאה ורון: אבל מתחילים את ההצבעות עם הסעיף הראשון.
אתי בנדלר: לבקשת היושב ראש, הקראתי את סעיף קטן א'.
אתי בנדלר: לכן ביקשתי איזה הצעות תיקונים יש לסעיף קטן א'.
אתי בנדלר: ניסיתי כמיטב יכולתי קצת לכוון ולומר לך שלמשל, הוספת מטרות החוק אינני יכולה להכניס כי החוק הוא חוק התקשורת בזק ושידורים ולכן אין מקום לזה.
אתי בנדלר: אבל, אני יכולה לנסות לשלב את ההצעה הזאת לא כסעיף מטרות אלא במסגרת סעיף קטן א'.
שלמה מולה: מקובל עלי.
אתי בנדלר: לגבי הגדרות, לדעתי מה שאתה כותב כאן זה לא קשור לסעיף קטן א', אבל בכל מקרה, לא מדובר כאן בהגדרה של קהילת יוצאי אתיופיה.
אתי בנדלר: זה לא משנה כרגע אם היא מונה 40,000 או 25,000 או 140,000.
אתי בנדלר: זה לא מגדיר קהילה.
לאה ורון: צריך למחוק את זה.
אתי בנדלר: אלא אם כן יש לך הצעה אחרת.
אתי בנדלר: או שאתה רוצה במקום זה איזו הסתייגות דיבור, אז אני אחבר לך איזו הסתייגות.
שלמה מולה: אז אני מבקש הסתייגות דיבור.
אתי בנדלר: אחר-כך יש הצעה במקום "בשפה האמהרית" שזה יהיה גם בשפה הטיגרינית.
אתי בנדלר: אחר-כך כתוב "תרבותם ומסורתם של יהודי אתיופיה".
אתי בנדלר: למה זה מתייחס?
לאה ורון: להסתייגות שלו לדיבור.
שלמה מולה: זה גם הסתייגות דיבור.
אתי בנדלר: זה מה שאני מנסה לברר.
אתי בנדלר: "חברה פרטית כהגדרת חוק החברות", למה זה מתייחס?
לאה ורון: מהמילה "קהילת" ועד המילה "חוק החברות", מדובר בהסתייגות לדיבור.
אתי בנדלר: אם כך, הצעות לגבי סעיף קטן א' הן כדלקמן: במקום 4.5 מיליון שקלים יהיה 4.8.
אתי בנדלר: זאת ההצעה הראשונה.
אתי בנדלר: הצעה שנייה היא של חבר הכנסת מולה שמציע להוסיף "לשם עידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית ולשם סיוע להשתלבותם והסתגלותם של עולי אתיופיה בחברה הישראלית".
אתי בנדלר: זה מה שהצעתי לך, דהיינו, להוסיף את המטרה במסגרת סעיף קטן א'.
אתי בנדלר: אלה שתי ההצעות שקיימות כרגע לגבי סעיף קטן א'.
אתי בנדלר: לגבי זה שהערוץ יהיה חינמי, זה לא בסעיף קטן א'.
לאה ורון: חבר הכנסת יריב לוין יצביע במקום חבר הכנסת אופיר אקוניס.
לאה ורון: חבר הכנסת אלקין יצביע במקום חבר הכנסת דני דנון.
לאה ורון: חבר הכנסת זאב יצביע במקום חבר הכנסת דוד אזולאי.
לאה ורון: חבר הכנסת שלמה מולה יצביע במקום חבר הכנסת אלי אפללו.
לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת במקום חבר הכנסת ישראל חסון.
לאה ורון: חבר הכנסת מצביע במקום חבר הכנסת נחמן שי וחבר הכנסת איתן כבל מצביע במקום חבר הכנסת עמיר פרץ.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים ראשית על הצעתי להגדיל את התקציב מ-4.5 מיליון שקלים ל-4.8 מיליון שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין ההצעה התקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של ח"כ מולה להוסיף את המילים אחרי "בישראל": "ולשם סיוע בהשתלבותם והסתגלותם של הקהילה בארץ".
לאה ורון: אני מבינה שחבר הכנסת טיבייב מושך את הצעתו לגבי 4.9 מיליון שקלים.
לאה ורון: ההצעה של חבר הכנסת טיבייב נמשכה.
אתי בנדלר: ההצעה השלישית: אחרי "האמהרית" יבוא "והטיגרינאית".
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד להוסיף את השפה הטיגרינאית להצעת החוק.
רוברט אילטוב: אני אדרוש אחר-כך שיוסיפו בוכרית וקווקזית.
רוברט אילטוב: החוק הזה יעלה הרבה יותר יקר.
אתי בנדלר: עכשיו צריך להצביע על הסעיף קטן א' בנוסחו כולל התיקונים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 7 נגד – 5 נמנעים – אין סעיף קטן א' התקבל כולל התיקונים
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף התקבל.
אתי בנדלר: "(ב) המועצה תחלק את כספי התמיכה לצורך מימון הפקות מקומיות שישודרו בערוצים המשדרים בשפה האמהרית (כאן יבוא "והטיגרינית" – אתי בנדלר) מחצית מזמן השידורים שלהם לפחות, ובלבד שזמן השידורים כאמור לא יפחת מ־12 שעות ביום, במשך שישה ימים בשבוע; לעניין זה, "בשפה האמהרית" – למעט בדיבוב או בכתוביות".
אתי בנדלר: בעניין זה, יש למשרד התקשורת כמה הערות.
רועי ברית: יש לנו הערה רק לעניין הזה.
רועי ברית: אנחנו לא מבינים למה להחריג בדיבוב אם מדובר באוכלוסייה מדוברת שלא יודעת קרוא וכתוב, למה לא לדבב?
אתי בנדלר: משרד התקשורת מציע להכיר בדיבוב שפה כעונה על ההגדרות הנדרשות.
אתי בנדלר: אני חושבת שההצעה היא מאוד מאוד נכונה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה להוספת הדיבוב?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לסעיף ב'.
כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על סעיף ב' כולל השינוי.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 8 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה התקבלה.
רוברט אילטוב: חברת הכנסת מיכאלי מחליפה אותי.
אתי בנדלר: חבר הכנסת מולה, אתה מציע למחוק את סעיף קטן ב'?
שלמה מולה: כן, בוודאי, כך ביקשתי.
כרמל שאמה-הכהן: יש לו הצעה אחרת למחוק את הסעיף שאושר.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של מולה למחוק את סעיף ב'?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.
אתי בנדלר: אני רוצה לוודא.
אתי בנדלר: כל ההסתייגויות שמופיעות אצלך בסעיף קטן 2, שעניינן שינוי הסכומים, אתה רוצה אותן כהסתייגויות?
שלמה מולה: בוודאי וגם ביקשתי להצביע על כולן.
שלמה מולה: דרך אגב, כל ההסתייגויות שאנחנו ביקשנו הן בשם כל היושבים פה, איתן כבל וארבעה חברי כנסת מקדימה.
אתי בנדלר: יש עוד הסתייגות של חבר הכנסת מולה.
אתי בנדלר: "המועצה לא תחלק את כספי התמיכה לצורך מימון הפקות מקומיות שישודר בלי להבטיח שהשידורים ישודרו ב"עידן פלוס".
אתי בנדלר: אני קראתי בדיוק את הנוסח כפי שהופיע בדף ההסתייגויות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת מולה?
שלמה מולה: אני מציע שתתמכו בהסתייגות הזאת.
שלמה מולה: היו"ר כרמל שאמה.
שלמה מולה: מי בעד?
שלמה מולה: מי נגד?
שלמה מולה: הצבעה בעד – 4 נגד – 8 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.
אתי בנדלר: בנוסף, חבר הכנסת מולה מציע לגבי אותו סעיף קטן שלא יהיה מדובר על 12 שעות ביום אלא על שעתיים ביום.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה לשדר שעתיים ביום?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד - 5 נגד - 8 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.
אתי בנדלר: לאחר 6 ימים בשבוע, יבוא: "לא כולל חגים ושבתות".
אתי בנדלר: אני לא הבנתי את הרעיון.
אתי בנדלר: 6 ימים בשבוע לא צריכים לכלול חגים ושבתות.
שלמה מולה: הכוונה שהשידורים לא ישודרו בשבת ובחגים.
אתי בנדלר: מדובר כאן על 6 ימים בשבוע אז אין חובה לשדר בשבתות ובחגים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא רוצה שיהיה איסור לשדר בשבתות ובחגים.
אתי בנדלר: "ובלבד שלא ישודרו בשבתות ובחגים".
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 6 נגד – 6 נמנעים – אין.
כרמל שאמה-הכהן: לא היה רוב להצעתו של חבר הכנסת שלמה מולה.
אתי בנדלר: "התכנית תשודר בשידור חי".
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת מולה שהתכניות ישודרו בשידור חי?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 6 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.
אתי בנדלר: "התוכניות ישודרו בערוצים ציבוריים הניתנים בחינם".
אתי בנדלר: "המועצה לא תתקצב גופים פרטיים כהגדרת חברה פרטית בחוק החברות".
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 3 נגד – 7 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.
אתי בנדלר: על החילופין אין צורך להצביע.
אתי בנדלר: לא הצבענו על סעיף ב'.
כרמל שאמה-הכהן: כבר הצבענו עליו.
לאה ורון: סעיף ב' כולל השינוי אושר.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ב' שהוצבע אבל לביטחון אנחנו מצביעים עליו שוב?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד –7 נגד – 5 נמנעים – אין סעיף ב' התקבל.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את ג'.
: רציתי להגיד שזה נראה לי הגיוני שבן העדה האתיופית יודע מה טוב לעדה האתיופית.
כרמל שאמה-הכהן: גם אזרחי ישראל יודעים מה טוב לישראל.
: אפילו אני, שאני קרוב בצבע למולה לא מרשה לעצמי להגיד מה טוב לעדה האתיופית.
אתי בנדלר: סעיף קטן ג': "ג.
אתי בנדלר: בחלוקת כספי התמיכה תבחן המועצה את התאמת ההפקות המקומיות לאחת או יותר מהמטרות המפורטות להלן וכן תביא בחשבון את השעות שבהן ישודרו ההפקות המקומיות בערוצים האמורים בסעיף קטן (ב): (1) מתן אפשרות לבני הקהילה לבטא את רחשי הקהילה, את תרבותם ואת מסורותיהם; הבלטת הישגיהם של בני הקהילה, בתוך הקהילה וכלפי החברה הישראלית כולה; מתן מידע רלוונטי בכל הנוגע להתמודדות עם גופים בישראל, ובכלל זה משרדי הממשלה והמוסדות המטפלים בקהילה; הצגת אורח החיים הישראלי כדי לסייע בקליטתם של בני הקהילה בישראל; הכרת ההיסטוריה והתרבות הישראליות.
אתי בנדלר: " כאן יש הערות למשרד התקשורת.
שלמה מולה: אם שמתם לב, בכל ההצעות האלה לא היתה לי שום הסתייגות.
כרמל שאמה-הכהן: משרד התקשורת, בבקשה.
רועי ברית: אנחנו ביקשנו להכניס לפני הסעיף הזה סעיף המסביר איך תתבצע החלוקה.
רועי ברית: שזה יהיה הוראות סעיף לפי חוק יסודות התקציב, מאחר ולא מדובר במוסד ציבור.
יריב לוין: סליחה, לא הבנתי.
רועי ברית: אני ממשרד התקשורת.
רועי ברית: אנחנו ביקשנו להכניס סעיף שמבהיר שהוראות סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, שלפיו המועצה תחלק את הכספים, הוא יחול על החלוקה כאמור שאנחנו מציעים מאחר שלא מדובר במוסד ציבור.
רועי ברית: הערוץ שייבחר אינו מוסד ציבורי וככל שיבקשו לחלק תמיכה של המדינה, מדובר בגוף אחר לפי הוראות תק"ם ולפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
רועי ברית: לכן ביקשנו להוסיף סעיף שאמור להגיע לפני הסעיף.
רועי ברית: אני אקריא את הסעיף שאנחנו מציעים והוא יהיה סעיף קטן ג': "הוראות סעיף 3א לחוק יסודות התקציב התשמ"א-1985 יחולו על חלוקה כאמור בסעיף קטן ב', לרבות על המבחנים שתקבע המועצה בשינויים המחויבים הנובעים מכך שהחלוקה תיעשה על-ידי המועצה ושהמבחנים ייקבעו על ידה.
רועי ברית: "
דנה נויפלד: הכוונה היא שמבחני התמיכה יחולקו במבחנים שוויוניים שייקבעו מראש.
דנה נויפלד: אחד השינויים המחויבים הוא שזה לרבות על גופים נוספים שאינם מוסדות ציבור.
דנה נויפלד: זה בהמשך להוראה של אתי.
יריב לוין: זה מוסכם.
אתי בנדלר: קיבלתי את ההערה מראש.
אתי בנדלר: התקשרתי היום בבוקר למשרד התקשורת.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של משרד התקשורת?
כרמל שאמה-הכהן: אין עוד הערות לג'.
כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על כל ס עיף ג'.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ג'?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין סעיף ג' התקבל.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף ג' התקבל פה אחד.
משה גפני: על מה מצביעים, אדוני היושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: תמיכה בערוץ האתיופי.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף ד'.
לאה ורון: " (ד) בסעיף זה, "הפקה מקומית" – תכנית שרוב יוצריה, רוב מבצעיה, רוב הצוות הטכני־הנדסי שנטל חלק בהפקתה ורוב צוות ההפקה הם תושבי ישראל מבני העדה האתיופית המתגוררים בישראל דרך קבע, והיא הופקה בעבור קהל יעד ראשוני ישראלי באמהרית; בהגדרה זו, "רוב" – 75 אחוזים לפחות".
יריב לוין: לאורך כל החוק צריך להוסיף "באמהרית ובטיגרינית" לאור התיקון של שלמה.
רועי ברית: לגבי ההגדרה של בני העדה האתיופית חשבנו להציע "מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה", כפי שנכתב בחקיקה בעניין ייצוג הולם.
שלמה מולה: ההערה שלו נכונה.
אתי בנדלר: שמעתם את ההצעה של רועי?
לאה ורון: תחזור על ההצעה שלך.
רועי ברית: ההצעה היא לכתוב: "לעניין רוב צוות ההפקה, במקום "תושבי ישראל מבני העדה האתיופית", שיהיה כתוב "תושבי ישראל ומי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה".
קריאה: יש היום טכנאים ואנשי מקצוע שלא בהכרח יודעים את השפה והם בנים של יוצאי אתיופיה.
אתי בנדלר: לא הבנתי איפה אתה רוצה להוסיף את זה?
רועי ברית: לאחר "תושבי ישראל".
נסים זאב: תושבי ישראל זה כולל את השטחים או לא?
נסים זאב: אני רוצה להוסיף את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף ד' עם השינויים?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 7 נגד – אין נמנעים – אין סעיף ד' אושר.
שלמה מולה: דווקא לאור ההודעה של נציג האוצר, אני חושב שסעיף התחולה הוא חשוב.
שלמה מולה: מאחר שלא קיבלתם את ההסתייגויות שלנו ואני מניח שגם תפילו אותם במליאה, אני מציע לפחות שתקבלו את הצעתי לסעיף התחולה, שדוחה את יישום החוק עד שהעניין ייכנס ל"עידן פלוס".
יצחק וקנין: עד שתיפול הממשלה ותהיה ממשלה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מנסח את זה?
שלמה מולה: בהצעה שלי ביקשתי את סעיף התחולה ל-2020 אבל אני מוכן להסתפק ב-2015.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – 5 נגד – 8 נמנעים – אין ההצעה לא נתקבלה.
נסים זאב: אני מבקש את ההסתייגות שלי שזה כולל את השטחים.
שלמה מולה: אני מציע שקודם תעבירו את חוק יסוד גבולות המדינה.
נסים זאב: אני מבקש שזה יכלול את יהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: אתיופי שגר באריאל לא יוכל?
: אדוני היושב ראש.
: יש לי הסתייגות שאני מבקש להצביע עליה פה, שהחוק הזה יחד עם "עידן פלוס" יוחל על כל שטחי יהודה ושומרון.
יריב לוין: אפשר לרדת מכל הדברים האלה?
נסים זאב: רגע, אני שואל את היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נסים זאב, אתה מוכן להגיד מה ההצעה שלך?
נסים זאב: אני מבקש שסעיף ד' יהיה כתוב "תושבי ישראל ויהודה ושומרון".
יריב לוין: בתושבי ישראל נכללים תושבי יהודה ושומרון.
כרמל שאמה-הכהן: אומרים לך שזה כולל גם את תושבי יהודה ושומרון.
: כולל תושבי הרשות הפלסטינית.
נסים זאב: זאת תהיה הסתייגות דיבור.
לאה ורון: גם חבר הכנסת חסון להסתייגות דיבור?
אתי בנדלר: אני רוצה שיהיה ברור.
אתי בנדלר: ברגע שמבהירים לי שמדובר בהסתייגויות דיבור, אני מנסחת הסתייגויות באופן שונה ממה שהוצע כדי שיהיה ברור שגם אם ההסתייגות תתקבל היא לא תדחה את יתר החוק.
נסים זאב: זה כולל את יהודה ושומרון?
נסים זאב: אני רוצה לשמוע תשובה ממנה.
אתי בנדלר: מי שיהיה ממונה על פרשנות החוק לאחר שהוא יתקבל הוא היועץ המשפטי לממשלה.
אתי בנדלר: אינני יודעת כיצד הוא מפרש.
נסים זאב: אז אני אבקש להוסיף את זה.
יריב לוין: אתה לא מבין שאם תכתוב את זה פה, בכל חוק אחר שזה לא כתוב יגידו שיפרשו את זה הפוך.
יריב לוין: תשיב בדיוק את התוצאה ההפוכה.
נסים זאב: אני אומר לך מה ההגדרה.
יריב לוין: אתה לא מבין שזה משליך על החוקים האחרים ואז אם תכתוב פה יגידו שבכל החוקים האחרים זה לא חל ביהודה ושומרון?
יריב לוין: אתה לא מבין את המשמעות של זה?
יריב לוין: אל תיכנס לזה.
נסים זאב: אני מבקש הסתייגות דיבור.
אתי בנדלר: זאת תהיה הסתייגות דיבור שאני אנסח אותה בצורה - - -
נסים זאב: - - אני צריך לענות לכל דברי ההסתה של כולם.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת חסון יש לך הצעה שאתה רוצה שנצביע עליה?
: לא, אמרתי שיש לי הסתייגות לדיבור.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.
שלמה מולה: ההסתייגויות הן בשם כל חמשת חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים פורמלית את ישיבת .
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הוצבו מסקנות ועדת טרכטנברג וכל הנושאים הקשורים ונמצאים בסמכותה של , קרי דיור, תחבורה, הגבלים עסקיים ותחרותיות.
כרמל שאמה-הכהן: לאור העובדה שאישור המסקנות נדחה אתמול בממשלה ולא אושר, יחד עם העובדה שפרופסור טרכטנברג לא יוכל להתייחס לנתונים פרטניים בדו"ח בצורה מעמיקה, כל עוד המסקנות לא מאושרות בממשלה, מצאנו לנכון, לאחר לאחר שיחות עמו, והגענו להבנה שהדיון בו בנושאים הכפופים לו ונמצאים בתחומים סמכותה ייערך במועד אחר, כפי שיתואם עמו.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, הדיון הבא - אני לא יודע מה תחליט בעניין - יתקיים בשעה 10:00 בו בתחומים השייכים לו.
כרמל שאמה-הכהן: זו ההודעה.
כרמל שאמה-הכהן: הודעה לח"כים נמסרה לגבי ביטול הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שכל מי שהוזמן לישיבה הזו מוזמן גם לישיבה הבאה בו, כך שהטרחה לא היתה ממש מיותרת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולם ומתנצל על ההתראה הקצרה שבביטול.
כרמל שאמה-הכהן: ההפתעות - אף אחד לא צפה, אבל יש בזה לפחות נקודה אחת חיובית והיא שהאישור נדחה בממשלה ויש פתח להכנסת שינויים במסקנות הדו"ח ותוספות לחלקים שאנחנו רואים בהם עדיין חלשים וחסרים.
ישראל אייכלר: שלום לכם, המתכנסים כאן, שלום לחבר הכנסת יעקב כץ, אני פותח את ישיבת ועדת המשנה לתחבורה ציבורית של ועדת הכלכלה.
ישראל אייכלר: תודה לצוות הוועדה ולמנהלת לאה ורון.
ישראל אייכלר: למרות שיש עכשיו פגרה וחברי הכנסת לא כל כך נמצאים, אבל בגלל דחיפות הנושא שאנחנו עומדים לדון עליו החלטנו לקיים אותו בפגרה ודווקא לפני החגים ולא אחרי.
ישראל אייכלר: כל שנה אנחנו רגילים שאחרי החגים מתכנסים לראות למה כשלו חברות התחבורה הציבורית לספק שירות בסיסי דווקא לאנשים שאין להם רכב פרטי.
ישראל אייכלר: השנה חשבנו שנקדים, כי "מי שטרח בערב שבת הוא יאכל בשבת.
ישראל אייכלר: מי שלא טרח, מה יאכל?
ישראל אייכלר: " אנחנו עכשיו בחודש אלול, שהוא זמן של הכנה לימים הנוראים, שהם בחודש תשרי.
ישראל אייכלר: בחיי הפרט כל אחד יודע מה הוא צריך לעשות ואיך צריך להיערך - גם בהכנות לסעודות החג, גם לסימנים הטובים לראש השנה; גם בבתי-הכנסת - להכין שופר, להכין מקום; אנשים שולחים שנה טובה, מתפייסים לפני יום כיפור, בונים סוכה, לולב, אתרוג, הדס וערבה, ובעיקר זוכרים את הר הפנימי, של "תשובה ותפילה וצדקה מעבירין את רוע הגזירה".
ישראל אייכלר: זה בחיי הפרט, אבל בחיי הציבור יש תחושה שעולם כמנהגו נוהג, התאריכים הולכים לפי התאריך הלועזי ואנשים שואלים: מתי יוצא יום כיפור, ב-22 או ב-1?
ישראל אייכלר: בכלל לא יודעים מתי.
ישראל אייכלר: יכול להיות שזאת הסיבה שחברות התחבורה לא תמיד ערוכות למצבים שמשתנים.
ישראל אייכלר: למשל, שפתאום נופל להן ראש השנה.
ישראל אייכלר: הן התכוננו מינואר עד ינואר, לא ידעו שראש השנה יוצא בתחילת אוגוסט או בסוף ספטמבר.
ישראל אייכלר: לכן, עכשיו הזמן להתכנס ולדון ולראות את הבעיות כי ממש קורע לב לראות אנשים מגיעים ממושבים, מעיירות פיתוח לירושלים בחג הסוכות, למקומות הקדושים.
ישראל אייכלר: הם יוצאים עם הילדים - ואני מר על אנשים שאין להם רכבים פרטיים – ונתקעים או בלי אוטובוס או עם אוטובוסים מלאים.
ישראל אייכלר: אחד הנושאים, שאין הרבה מה לר עליו, זה נושא הרכבת הקלה.
ישראל אייכלר: הבנתי שאנחנו נמצאים בפקק תנועה מבחינת הרישוי, שלא יכולים להוסיף רכבות.
ישראל אייכלר: נשמע את הנציגים שלהם.
ישראל אייכלר: יש להם אישור רק ל-14 רכבות בשעה שהם יכולים להפעיל 20 וכמה רכבות, ויש להם אישור למרווח זמן של 12 דקות בין רכבת לרכבת, מלבד הרמזורים.
ישראל אייכלר: גם זה מקשה, ואנשים מחכים.
ישראל אייכלר: זו חוויה שהייתה צריכה להיות חוויה ממש מרתקת לאנשים שעולים לירושלים בחג הסוכות ובחגים, והפכה לסיוט.
ישראל אייכלר: העניין של האוטובוסים - האוטובוסים גם נתקעים בפקקים וגם לא ערוכים.
ישראל אייכלר: אחת הבעיות המרכזיות שאני רוצה להעלות בפניכם הוא נושא הכותל המערבי.
ישראל אייכלר: זה מקום שמגיעים לשם המון אנשים – ולא אגזים בשום מספר שאנקוט – למרות שזה לא מופע של ג'סטין ביבר.
ישראל אייכלר: אני מבין שיש משחקים וכל מיני אירועים שאוטובוסים עומדים ומחכים ערוכים לפריקה, טעינה ופיזור בצורה מאוד מאורגנת.
ישראל אייכלר: הכותל המערבי, כבר אמרו חז"ל: "כל הקדוש מחברו חרב יותר מחברו".
ישראל אייכלר: במשך כל ימות השנה זאת שערורייה מה שקורה שם, גם לנכים ולאנשים שיש להם אישורי כניסה לתוך החניון יש צרות צרורות, כי המשטרה תופסת חצי חניון ואחרים תופסים עוד חצי חניון וזה ממש בלתי אפשרי.
ישראל אייכלר: אבל עיקר הבעיה, שאני מקבל כל יום טלפונים מאנשים שהכביש היחיד לשער האשפות נתפס על-ידי אוטובוסים של תיירים, וכל יום שני וחמישי המשטרה אוסרת על האוטובוסים להיכנס אל תוך שער האשפות בגלל היערכות ביטחונית כלשהי, ואנשים מבוגרים וזקנים צריכים לרדת למטה בחניון, ליד ההתנחלות הערבית בסילואן.
ישראל אייכלר: משם אנשים צריכים להיסחב עד למעלה.
ישראל אייכלר: זה בימות השנה, כשמגיעים ימי החגים זה ממש קטסטרופה - כל העיר העתיקה סגורה ואנשים לא ערוכים.
ישראל אייכלר: אני חושב שצריך בישיבה זאת למצוא את המפתח, אם אפשר, להזרים את התנועה באמצעות המשטרה, בראש ובראשונה, כי היא היחידה שיש לה סמכות להזרים, להזרים ולהזרים במקום לעצור, לחסום ולחסום, וגם חברות התחבורה.
ישראל אייכלר: אותו הר באירועים אחרים.
ישראל אייכלר: אירועי החג זה בכל מקום בארץ – בצפון, בדרום, בנגב ובגליל.
ישראל אייכלר: יש תחושה שמבחינת המטיילים בתחבורה הציבורית, הם מאוד מקופחים – לא בגלל שחברות התחבורה הציבורית הן לא בסדר, אלא בגלל שהן מקובעות בתוכניות מתחילת השנה.
ישראל אייכלר: אחד מראשי חברות התחבורה אמר לי: פעם הייתה אנושיות בתחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: יכולתי להחליט כשראיתי שבמקום אחד יש לחץ ובמקום שני יש שקט, להעביר אוטובוס מפה לפה, להזרים כמה אוטובוסים למקום שיש עומס.
ישראל אייכלר: אנשים הפעילו את המערכת.
ישראל אייכלר: היום הכול מקובע, ואם אני רוצה להזרים אנשים למקום שבו מחכים אנשים בשמש אני מקבל הודעה ממשרד התחבורה, שאני מקבל קנס של אלפי שקלים על כל אוטובוס אם עשיתי את הר הנכון והעברתי אוטובוס מפה לשם – אתם יודעים את זה יותר טוב, תספרו על זה תיכף.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, הקיבעון הוא ר שעוצר את הזרימה.
ישראל אייכלר: כאן זה כבר לא משל אלא הנמשל, כי בתחבורה הציבורית ברגע שאתה מקובע אתה לא זז, האוטובוס תקוע.
ישראל אייכלר: לכן אני רוצה לדון גם על העניין הזה עם אנשי משרד התחבורה - האם יש תוכנית לחגים באופן מיוחד לאפשר זרימה יותר שוטפת ולא לפי לוח זמנים מקובע שיש בכל ימות השנה, שבדרך כלל צופים מראש את הצפיפות.
ישראל אייכלר: אחת הדוגמאות היא ימי הסליחות; פתאום נופלת על חברות כמו "אגד" ו"דן" ידיעה שב-4:30 צריך להוציא עשרות אוטובוסים מאשדוד, בני-ברק או מקומות אחרים לסליחות, והם לא ערוכים לר הזה.
ישראל אייכלר: לפי התאריך הלועזי הם לא יכולים לדעת מתי הסליחות האלה יוצאות - יש עדות שאומרים מראש חודש אלול סליחות, ויש כאלה שאומרים בלילה, ויש כאלה שאומרים ביום.
ישראל אייכלר: אם הייתה גמישות ועדכון מתוך השטח מתי רים קורים, זה היה יכול להיות הרבה יותר טוב.
ישראל אייכלר: הסעיף הכי חשוב, שיהיה אחרון בסדר היום, הוא היערכות האוטובוסים בירושלים לקראת הפעלת הרכבת הקלה דווקא בנובמבר.
ישראל אייכלר: דובר בישיבות קודמות שתהיה איזושהי הירות בין משרד התחבורה והחברות לבין תושבי השכונות, וגם עם חברי הכנסת מוועדת התחבורה הציבורית, לפני שיעשו את הרפורמה זוטא, ולא כמו שקרה בגוש דן, שקודם עשו רפורמה ואחר כך היו פה בוועדת הכלכלה כל הצעקות.
ישראל אייכלר: עד היום אני שומע תלונות מאנשים, שהרפורמה באזור תל-אביב, עם כל יעילותה, הכבידה על האזרח הקטן הרבה יותר מאשר הועילה.
ישראל אייכלר: עד כאן רי הפתיחה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לחברים שהוזמנו לומר את רם, אבל לא לפני שחבר הכנסת יעקב כץ, יושב ראש האיחוד הלאומי, יישא את רו.
יעקב כץ: תודה ליושב ראש, נכון היה לכנס את ועדת המשנה על הנושא החשוב הזה.
יעקב כץ: באותה הזדמנות רציתי לשאול, כיוון שאני מייצג ציבור גדול שחי ביהודה ושומרון - רבים העולים לירושלים אבל גם העולים לרגל לחברון, לקבר רחל ולמקומות האלה.
יעקב כץ: אני לא יודע אם אתם מודעים לכך, אבל האוכלוסייה היהודית ביהודה ושומרון, בלי עין הרע, גדלה מדי שנה בכ-6%.
יעקב כץ: אני לא יודע אם אתם מגדילים את צי האוטובוסים שלכם בהתאם, אבל 6% בשנה זו כמות גדולה מאוד.
יעקב כץ: יש היום כבר כ-370,000-350,000 יהודים ביהודה ושומרון, וזה מעניין לשמוע איך אתם נערכים: האם אתם מודעים לעובדה שהכמות הולכת וגדלה; שיש מוסדות חינוך רבים; טיולים רבים נעשים בשטח.
יעקב כץ: כשאתם משיבים על הרים שהעלה היושב-ראש, הייתי מבקש גם תשובה לגבי יהודה ושומרון, איך ההיערכות לקראת הימים הנוראים והחגים הבאים בעקבותיהם.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שתושבי יהודה ושומרון, כמו שאר היהודים הדתיים והמסורתיים בארץ – מדובר, להערכתי, ביותר ממיליון יהודים - נוהגים באיזשהו זמן בחודש תשרי להגיע לירושלים.
ישראל אייכלר: כמעט אין מי שלא היה בכל חודש תשרי בירושלים, יהודי דתי מסורתי, מכל רחבי הארץ, אלא אם כן הוא צריך לנסוע באוטובוס וזה קצת קשה.
ישראל אייכלר: אבל אנחנו צריכים לאפשר להגיע גם באוטובוסים.
ישראל אייכלר: ניתן את זכות הדיבור הראשונה למי שממונה על התחבורה הציבורית, וזה משרד התחבורה מטעם הממשלה.
ישראל אייכלר: נמצא אתנו פה סגן מנהל אגף תחבורה ציבורית, דרור גנון.
ישראל אייכלר: האם יש לאדוני תוכנית מיוחדת לחודש תשרי, לחגים?
דרור גנון: קודם כול, החגים הבאים עלינו לטובה באים כל שנה ויבואו כל שנה.
דרור גנון: ההיערכויות שלנו מותאמות לחגים, מותאמות לתאריכים.
דרור גנון: הגענו למצב שעשינו כבר יותר מסבב אחד של שינויי ימים בחגים.
דרור גנון: בסך הכול השנה החגים יהיו באותם ימים כמו בשנה שעברה, וההיערכות שלנו היא, פחות או יותר, לפי מה - - -
יעקב כץ: אתה מתכוון לימים לועזיים.
ישראל אייכלר: וגם ימי השבוע.
דרור גנון: ימי השבוע הם בדיוק אותו ר כמו בשנה שעברה, לא התאריך הלועזי.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאם ראש השנה זה בימים חמישי, שישי ושבת, כך זה היה גם בשנה שעברה, ויום כיפור בשבת.
דרור גנון: זה הקל עלינו, כי יכולנו לקחת את התוכנית של השנה שעברה ולהלביש עליה את הפקת הלקחים של השנה שעברה ולייצר תוכנית יותר טובה לשנה זו.
יעקב כץ: את זה עשיתם, את הפקת הלקחים.
דרור גנון: נכון.
ישראל אייכלר: ויש לכם תוכנית?
דרור גנון: יש לנו תוכנית, נעשה הצגה אצלי במשרד ביום ראשון כדי לאשרר ולראות אם לא שכחנו עוד משהו בדרך.
דרור גנון: מבחינת רישוי, נתחיל לאשר את התגבור ואת כל הקווים כבר בתחילת השבוע הבא, ובראש השנה התוכנית תתחיל לפעול.
ישראל אייכלר: מה הלקחים שהופקו מהשנה שעברה?