GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיתית גירשגורן: אני אשמח ליידע אתכם, אני לא רוצה סתם לתת הערכת זמן.
גיתית גירשגורן: אנחנו נחזור לוועדה כדי לתת דיווח לגבי ההתקדמות.
כרמל שאמה-הכהן: רועי מימרן, יושב-ראש פורום החוסכים לפנסיה בישראל.
רועי מימרן: יושב ראשה הוועדה, אתה דיברת כבר על בעיית הריכוזיות במשק.
רועי מימרן: אני חושב שאנחנו רואים דברים כאלה.
רועי מימרן: זה לא רק שטייקון אחד לווה מחברת ביטוח או מבית השקעות בבעלות של טייקון אחר.
רועי מימרן: למשל, הוזכר גם מר תשובה, תשובה כידוע משתהה בהחזרת הלוואות לבעלי אג"ח של דלק נדל"ן.
רועי מימרן: הלוואה נוספת שלקחה דלק נדל"ן, למשל, אם מחברת הביטוח הפניקס שבשליטתו של מר תשובה וכך נוצר מצב שעמיתי הפניקס הם הראשונים להיפגע בעצם, כרונולוגית, הראשונים שממש לא מקבלים את הכסף שהם אמורים לקבל מחברה בשליטתו.
רועי מימרן: אז שוב, הנושא של חוסר הפרדה בין החזקות ריאליות ופיננסיות, זה נושא כאוב ואנחנו מצפים מהממשלה לטפל בו ומהוועדה כמובן להוציא את מסקנותיה.
רועי מימרן: אגב, נפילות של טייקונים בישראל זה דבר שקורה.
רועי מימרן: אם מישהו זוכר שלפני שבע שנים היה בישראל טייקון שנקרא גד זאבי?
רועי מימרן: לפני שלוש שנים היה בישראל טייקון שנקרא ארקדי גאידמק.
רועי מימרן: אם אנחנו שומעים עליהם לאחרונה זה לא בתור טייקונים.
רועי מימרן: זאת אומרת, נפילות כאלה הם דברים שקונים והמשק יכול לעמוד בזה.
רועי מימרן: השאלה, בכל מקרה, זה כמה כסף אותו טייקון שנופל, ייקח אתו.
רועי מימרן: זאת אומרת, במידה ואותן הלוואות ממונפות או חברות השקעה בבעלותו נופלות גם הן יחד אתו, אז כמה מכספי הציבור שאותן חברות לקחו, לא יוחזרו.
רועי מימרן: זה מה שמדאיג אותנו.
רועי מימרן: אז הוזכר פה למשל הנושא של הפיקוח על האג"ח, שטופל במסגרת ועדת חודק.
רועי מימרן: אנחנו באמת רואים יותר זהירות בהשקעה של הגופים הפנסיוניים בשנה ומשהו האחרונות, באג"ח.
רועי מימרן: לעומת זאת, במניות, אחד העיתונים הכלכליים בדק לפני מספר חודשים ומצא שהחשיפה למניות בתיקים הפנסיוניים גדולה יותר מאשר ערב המשבר, ב- 2008.
רועי מימרן: זאת אומרת, הם הגדילו את החשיפה למניות.
רועי מימרן: בחודשים האחרונים אנחנו רואים מגמה נוספת של העברת השקעות לחו"ל, אבל הגדלת החשיפה למניות זה סיכון אפילו יותר, כמובן יותר גבוה בהגדרה מהסיכון של השקעה באג"ח.
רועי מימרן: אדוני הממונה על שוק ההון, יש נושא אחד שעדיין לא סיימת לטפל בו.
רועי מימרן: אתה הזכרת נושאים שאתה מטפל בהם ואני חושב שהאגף עושה עבודה מאוד חשובה.
רועי מימרן: יש נושא שעדיין לא, בעצם הטיפול בו לא הסתיים וזה המודל הצ'יליאני, מה שאתה קורא המודל החכם, שעדיין לא יצאה בעצם הנחיה מחייבת להגן על החסכונות, בעיקר של החוסכים המבוגרים.
רועי מימרן: אנשים שנמצאים כיום בפנסיה או שקרובים מאוד לגיל היציאה לפנסיה ולהבטיח שהחסכונות שלהם יהיו ברמת סיכון נמוכה.
רועי מימרן: הדבר הזה לא נעשה וכך אנשים שנמצאים היום בפנסיה יכולים בחודש הבא לגלות, אגב, עוד דבר שפורסם, למשל, ביום חמישי שעבר, זה שהיתה ירידה בתיקים פנסיוניים של 6% בטווח של שבוע וחצי.
רועי מימרן: היתה ירידה, כמובן חלק גדול מהירידה זה גם ירידת מניות, זה לא הכל בגלל החששות, הגדלת הסיכון באג"ח.
רועי מימרן: חלק גדול זה גם ירידת מניות.
רועי מימרן: ולכן, אנחנו חושבים שצריך לסיים את הטיפול בנושא של טיפול בחוסכים מבוגרים, המודל הצ'יליאני, כולל – אגב – צריך להחזיר את הנושא של אג"ח מיועדות, לטובת החוסכים המבוגרים, החוסכים שהיום נמצאים בפנסיה או קרובים אליה, כדי להפחית את הסיכון שלהם.
רועי מימרן: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני, הממונה על שוק ההון.
כרמל שאמה-הכהן: הנתון שפורסם בתקשורת לגבי מחיקה של 6% בשבוע, הוא נכון?
עודד שריג: לא.
עודד שריג: לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: כי הוא לא מסתדר עם הנתונים שהציגו.
עודד שריג: אני לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: הנתונים שהציג בראשית הדיון הממונה על שוק ההון לגבי ההשפעה של תיקי ההשקעות של הלווים הגדולים על החיסכון הפנסיוני, דובר שם על אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: במאה אחוז, הם אחוזים יותר קטנים.
כרמל שאמה-הכהן: אז לא מסתדר לי שבשבוע אחד, יש גריעה כזו בסדר גודל כזה.
עודד שריג: אני לא יודע מאיפה הנתונים האלו.
כרמל שאמה-הכהן: בתקשורת.
עודד שריג: לא, אני לא יודע מאיפה התקשורת לקחה את הנתונים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מכיר את הנתון הזה?
עודד שריג: אני לא מכיר אותו.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש.
ישראל אייכלר: מאוד חשוב הדיון שאתה מקיים וזה נשמע ככה ברוגע כזה ובשקט.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בכוונה עושים את זה ברוגע ובשקט.
ישראל אייכלר: וזה טוב שכך.
ישראל אייכלר: כי כשכבר נופלות מערכות וכבר קורסים בנקים וזה כבר הופך לקקופוניה גדולה וזעקות וצעקות.
ישראל אייכלר: דווקא עכשיו, כשהכל יציב והכל נראה מסודר, צריך להבטיח שדברים כאלה לא יקרו ונוכל בעוד שנה גם לשבת במנוחה כזאת בפגרה ולדבר בניחותא.
ישראל אייכלר: אבל אנחנו צריכים לזכור שלפני שלוש שנים, כשקרסה האימפריה הקפיטליסטית בארצות-הברית, קרסה גם התזה.
ישראל אייכלר: במשך שנים רבות אמרו לנו הטייקונים האמריקאים, וגם בארץ אהבו להיות אמריקאים יותר מהאמריקאים, שהעשירים הם נהנים מעמל כפיהם, מהכסף הפרטי שלהם, והם משלמים את מס ההכנסה הכי גבוה וזה נכון, ורוב המיסים של מס הכנסה באים מהם ולכן, כל הציבור, רובו, רוב רובו של הציבור, גם מעמד הביניים, בעיקר המעמד הנמוך, כל שכר עובדי המגזר הציבורי, כל שירותי הרווחה, הבריאות, הכלכלה, וכמובן הביטחון והחינוך, הכל בא מהכספים שלהם, בעוד שהם לא לוקחים מהציבור כלום.
ישראל אייכלר: מה שקרה בקריסה, ב- 2008, וכולכם יודעים את זה ואני לא מחדש את זה, רק מרענן את הזיכרון, שהטריליונים שארצות-הברית היתה צריכה להשקיע להצלת AIG או אחרים, את כל הכלכלה ואת כל העושר הגדול של העשירים האלה, עלה לציבור העניים והמעמד הבינוני, יותר מאשר הם תרמו במס ההכנסה, אני לא מדבר על מיסים עקיפים, כי במיסים העקיפים כמו מע"מ ואגרות ומכסים, משלמים העניים יחסית יותר מאשר המיעוט העשיר.
ישראל אייכלר: אגב, כשהם אומרים שכל הכסף הוא מעמל כפיהם, זה מעמל כפיהם של העובדים הרבים בסין ובארצות-הברית, שהעשירו אותם לא פחות מאשר הם עבדו.
ישראל אייכלר: זה המשל.
ישראל אייכלר: הנמשל הוא פה בארץ.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים לוודא, במשך שנים טפטפו לשיח הציבורי שיש כמה אנשים עשירים שמשלמים מס הכנסה גבוה מאוד, עשירון עליון שמשלם מס הכנסה גבוה ורוב מס ההכנסה בא מהם וזה נכון.
ישראל אייכלר: אבל לא סיפרו ש- 51% מהכנסות המדינה, זה ממיסים עקיפים, כמו מע"מ, אגרות ומכסים, שזה משלם הציבור העני ותשע-שמונה השכבות התחתונות, יותר מאשר הם.
ישראל אייכלר: וקיצצו וקיצצו וכל ההיסטוריה מאז שנתניהו נהיה שר האוצר עד היום הזה ידועים, הכל במוסריות שכזאת, במוסרנות כזאת, כאילו הזקנים אשמים שהם זקנים, החולים אשמים שהם חולים, המובטלים אשמים באבטלתם וגם המגזר הציבורי אשם שהוא כל-כך מנופח.
ישראל אייכלר: עכשיו הגיעה הקריסה פה.
ישראל אייכלר: לא הקריסה הכלכלית, הקריסה החברתית ואני חושב שמה שקורה מבחינה חברתית עכשיו זה פעמון מצלצל לפני שתבוא הקריסה.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים לשנות את כל הסדרים שלא יבואו לספר לנו, אני לא רוצה לבוא ליום שבו אנחנו, מי זה אנחנו?
ישראל אייכלר: כל מי שחוסך בפנסיה, כל מי שמורידים לו מהמשכורת לפנסיה, נהיה אלו שישלמו את הקריסות הגדולות של בנקים או של טייקונים שאנחנו היום לא יודעים, היום אומרים לנו שהכל בסדר, אבל מחר, ואומרים לאנשים שלמשל מוכרים דירות, עד שייקנו דירה, הם פוחדים להכניס לבנק, כי מי יודע איזה בנק יקרוס, כל הזמן יש שמועות.
ישראל אייכלר: לכן, אנחנו צריכים להבטיח כבר עכשיו שינוי רדיקאלי במבנה המשק החברתי, התקציב, שהאנשים שאומרים שמתעשרים מעמל כפיהם, אבל שוב, זה עמל כפיים של העובדים שלהם לא פחות משלהם, לא יבואו אל הקופה הציבורית מחר בבוקר ויגידו – סליחה, כדי להציל את העניין, כדי שזה יחלחל, איך אמר לנו נתניהו כל הזמן?
ישראל אייכלר: כבר ב- 2003, כשהתווכחתי אתו בכנסת.
יואל חסון: התווכחת ותמכת.
ישראל אייכלר: אני לא תמכתי אז.
ישראל אייכלר: אז הייתי באופוזיציה.
יואל חסון: היום תומך ותמכת בעבר.
ישראל אייכלר: היום אני מקווה שהוא ישתנה.
ישראל אייכלר: היושב ראש שלנו יעבוד קשה על זה.
יואל חסון: בגיל הזה לא משתנים.
ישראל אייכלר: התקציב החברתי ישתנה, אני מקווה.
כרמל שאמה-הכהן: זה נכון גם לגבי הגב' ליבני, שבגיל הזה לא משתנים.
ישראל אייכלר: אני לא מדבר פוליטיקה, כי קדימה זה פלג של הליכוד, אז בוא נעזוב, בעיקר הפלג הקפיטליסטי.
יואל חסון: הפלג האיכותי.
ישראל אייכלר: הקפיטליסטי.
ישראל אייכלר: קפיטליזם זה איכותי במידה מסוימת, אני לא סוציאליסט.
ישראל אייכלר: צריך איזון בין קפיטליזם לסוציאליזם, על זה אני מדבר, לא פוליטיקה.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים באמת להבטיח שלא יבואו האנשים האלו שבמשך עשר שנים, מ- 2003, באו וקיצצו וחתכו למעמד הבינוני שהפך למעמד הסוציאלי והמעמדות האחרים, ואחר-כך הם יבואו לקחת כסף כדי להציל את יציבות המשק, כדי שבעוד עשר שנים זה יחלחל גם לציבור הכללי.
ישראל אייכלר: עכשיו הזמן, אדוני היושב ראש, אנשי בנק ישראל ואנשי המפקחים על הבנקים, להיזהר ולהזהיר, לא לאפשר להכניס יד לקופה הציבורית, אם זה על-ידי קרנות הפנסיה ואם זה על-ידי הלוואות מינוף בלתי ריאליות.
ישראל אייכלר: עכשיו הזמן להציל, כדי שלא נצטרך לחכות עוד עשר שנים, כדי שהעושר שלהם יחלחל גם לכלל הציבור.
ישראל אייכלר: תודה, אדוני היושב-ראש.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, חבר הכנסת אייכלר.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.
יואל חסון: תודה, היושב ראש.
יואל חסון: קודם כל, אני באמת שמח על כינוס הדיון הזה ואני גם שמח, אני חושב שזה גם נכון, גם נכון מבחינת ההשפעה על הציבור וההשפעה על השוק, הדיון מתנהל בצורה שהוא צריך להתנהל.
יואל חסון: הוא לא מתנהל בעת חירום, הוא מתנהל בהכנה, במצב של אם אי-פעם יקרה מצב כזה שנדע להיערך בצורה נכונה.
יואל חסון: אני חייב לומר, אני סומך על אנשי המקצוע במדינת ישראל.
יואל חסון: אני חושב בתחום של הממשל, בתחומים הללו, שאמורים לפקח ולבדוק ולאזן את כל השוק הזה.
יואל חסון: אני כן סומך על האנשים שיושבים לנו, אנשים מהטובים בעולם ובאמת אנשים שיוכלו לשמור על השוק שלנו ועל המערכות השונות שלו.
יואל חסון: אבל יחד עם זאת, אני חושב שלנו, כריבון, לכנסת, יש את האחריות כנציגי הציבור, יש לנו את האחריות שאם חס ושלום מישהו יירדם בשמירה או לא יהיה ערני מספיק, כל מצב כזה עלול להשפיע על כל אחד ואחת מאיתנו במדינת ישראל, באופן משמעותי.
יואל חסון: לנו אין את המאגרים של ארצות-הברית, אין לנו את היכולת לבוא ולהציל כל אחד ולהציל כל טייקון ולקחת טריליונים ומיליארדים ולכסות חובות כדי להציל את הציבור הישראלי, יהיה לנו בעיה קשה מאוד אם חס ושלום זה יקרה.
יואל חסון: לכן, אני חושב שוועדת הכלכלה במובן מסוים כמו שוועדת החוץ והביטחון היא עבור נושא הביטחון, ועדת הכלכלה היא עבור הכלכלה ואני חושב, אדוני היושב-ראש, וזאת הצעתי אליך, אני חושב שצריכה לקום ועדת משנה של ועדת הכלכלה, שהיא ועדת משנה שתוכל גם להתכנס במידת הצורך בדלתיים סגורות ובוועדה הזאת צריך שיעקבו בצורה פרטנית שאנשים גם ירגישו חופשי להידבר בה, לתת מידע לוועדה הזאת, כדי שהוועדה, כדי שגורמי המקצוע שהם טובים, ידעו שיש פה ועדת משנה שעוקבת אחרי הפעולות שלהם, עוקבת בזמן אמת, שאתה יושב-ראש הוועדה ואני מציע שאתה גם תהיה יושב-ראש ועדת המשנה הזאת, תוכל לא רק באמצעות כינוס הוועדה, אלא גם אחד על אחד לקבל עדכונים בזמן אמת, בכל סיטואציה שעלולה להיות או שמתפתחת וגם אם זה מתחיל משמועות.
יואל חסון: ראינו הרבה פעמים, אדוני היושב-ראש, ששמועות שזלזלנו בהן בתחילת הדרך, הפכו להיות לצערי למציאות.
יואל חסון: ואני רוצה שגם בזמן של שמועות או גם בזמן של כל מיני מידעים שיהיו כאן, אני רוצה שבזמן הזה אתה, כיושב-ראש ועדת כלכלה וכיושב ראש ועדת המשנה לנושא, תוכל לקבל מידעים בזמן אמת ותוכל אתה על-פי שיקול דעתך, להשתמש בסמכות שלך בכנסת, כדי לעקוב ולוודא שבזמן אמת הדברים יטופלו.
יואל חסון: אין לנו, אני חוזר ואומר, אין לנו את המאגרים שהיו לארצות-הברית בזמן אמת לתת ולכסות פה גירעונות או לכסות פה נפילות של חברות ואנחנו צריכים לעשות את הבדיקה הזו ואת המעקב הזה של הוועדה, בזמן אמת.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, חבר הכנסת חסון.
כרמל שאמה-הכהן: עוד מישהו מעוניין לדבר?
גדעון בן ישראל: אני יושב ראש הסתדרות הגמלאים.
יואל חסון: חבר כנסת לשעבר.
גדעון בן ישראל: חבר כנסת לשעבר, כן.
גדעון בן ישראל: אני לא רוצה להוסיף אף מילה מעבר לזה.
ישראל אייכלר: אולי גם בעתיד.
גדעון בן ישראל: זה רעיון שיישקל.
גדעון בן ישראל: אני רוצה לומר שאני מודאג מאוד ממה ששמעתי עד עכשיו.
גדעון בן ישראל: אני לא חושב שיש לנו את המידה הדרושה של פיקוח שלא יתרחשו דברים, למשל לגבי האוכלוסייה המבוגרת, כפי שציין חבר הכנסת אייכלר.
גדעון בן ישראל: כי אני גם לגבי ועדת ההשקעות בעמל, אני לא בטוח שהזהירות והגישה הנכונה לעניין היא מאפיינת את דרך עבודתם.
גדעון בן ישראל: נדמה לי שזה עדיין כאילו הכל כרגיל.
גדעון בן ישראל: או היה איזה ביטוי אחד שהשתמש נדמה לי הממונה על שוק ההון שאפשר לשבת בשקט או משהו כזה, להתרווח.
גדעון בן ישראל: לכן, אני מאוד מצדד בהצעה של חבר הכנסת חסון, של ועדת משנה, שהיא תהיה מסוגלת לטפל בעניין באופן שוטף, מפני שישיבות של הפורום הרחב הזה, יש להן הרגשה טובה, יש פורום רחב ומדברים, אבל מבחינת התכליתיות, אני חושב שיש צורך שהוא יעקוב מקרוב אחרי מה שקורה.
גדעון בן ישראל: שנית, דברים שקודם היתה סבלנות לגבי הימשכותם, אי-אפשר יותר לגלות סבלנות.
גדעון בן ישראל: למשל, העניין הזה שאדם יכול להיות בעת ובעונה אחת גם מלווה וגם לווה, וההסדר הזה בין המשפחות, שאפשר על-פי זה לנהל את העניינים, הוא מסוכן מאין כמוהו מפני שאז מה ערך לכל מה שאנחנו עושים, כשהוא יכול מצד אחד ללוות, מצד שני להלוות, זה מצב מסוכן ביותר ואני הייתי מבקש שהוועדה בין היתר תמליץ שזה, אם צריך לחוקק או מה שלא צריך, שזה ייעשה מהר, כי המצב הקיים, כפי שהוא, בהחלט לא נותן מנוח.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת לשעבר, בן ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: יש משהו להוסיף, אדוני?
עודד שריג: אולי רק אמירה אחת.
עודד שריג: אני חושב שהפזיזות מהשטן.
עודד שריג: יש רגולציה נאותה במידה מרובה לגבי מצב של לווים ומלווים, הוא איננו קיים ולכן להציע רגולציה וחקיקה חדשה על-סמך מה שכתוב בעיתונים, מבלי לבדוק את העובדות לאשורן, אני חושב שזה לא נאות.
עודד שריג: זה בהחלט ראוי ואנחנו כל הזמן בודקים ואנחנו בודקים את עצמנו ואת הגופים, אנחנו נשמח לקבל הערות והצעות, אבל הבקשה היחידה שלי זה שזה ייעשה אחרי בדיקה של המצב הקיים ולא על-סמך כתבות עיתונאיות כאלו ואחרות.
כרמל שאמה-הכהן: אל"ף, אנחנו בכנסת מאוד מוטרדים מהסיטואציה של לווים-מלווים תחת אותו כובע מתחלף, אבל אנחנו מחכים בסבלנות למסקנות ועדה מקצועית שמינתה הממשלה בעניין הריכוזיות שבוחנת בין היתר, זו אחת השאלות המרכזיות שהיא בוחנת, זה ההפרדה בין החזקות ריאליות לפיננסיות ולכשיוצגו לנו המסקנות, נדע לקבל החלטה אם חקיקה ממשלתית ברוח המסקנות, אם היא מספקת אותנו או שנצטרך להתקדם ולנסות לקדם חקיקה פרטית.
כרמל שאמה-הכהן: אותו דבר אני יכול לומר, לסיכומם של דברים, לגבי הגילוי הנאות וחשיפת הנתונים לגבי ההלוואות האישיות של הטייקונים בשעבוד המניות באותן קבוצות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמתין עד תום הפגרה, לראות את המסקנות של הרשות לניירות ערך, ולא – לי יש באופן אישי החלטה לקדם חקיקה פרטית בנושא הזה ואני חושב שזה דבר ללא עלות, דבר ללא עלות, דבר שאין סיבה שלא יקרה, אין פה גם לדעתי פגיעה יתר על המידה בסודיות בנקאית כזו או אחרת, בעיקרון הסודיות הבנקאית.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בחברות ציבוריות, לא בכסף פרטי של אף אחד וטייקון שמשעבד את המניות האישיות שלו באותה חברה, מגדיל את הסיכון של המשקיעים, בין אם זה בניירות ערך ובטח באגרות החוב שלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב ששמענו פה דברים, אנחנו חברי הכנסת, אין לנו אלא להסתמך על הדברים המקצועיים של אנשי המקצוע ואנשי המקצוע אמרו דברים מאוד ברורים, כולם כמעט, אין פה, לא היתה מחלוקת ביניהם שאין, לא נשקפת סכנה ליציבות, לא החיסכון הפנסיוני, לא המערכת הפיננסית הבנקאית.
כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי שמח, אבל אני חושב שחברי הכנסת יצטרפו אלי, אם נדע שהפיקוח על הבנקים ביצע בדיקה גם עדכנית, אני חושב שאנחנו נמצאים במצב שהוא די ייחודי.
כרמל שאמה-הכהן: די לצפות שבזמן הקרוב, אם כבר יש תרחיש די ודאי של ירידת מחירי נדל"ן בצורה מהותית, יחד עם זאת, המחאה האזרחית שהתפתחה בישראל עשויה להביא לרגולציה מאוד קשיחה כלפי רשתות השיווק ומפה אפשר להשליך ישירות על שופרסל והשלכות לגבי הקבוצה ששולטת שם, סלולאר, אנחנו כבר רואים את הביטוי של רגולציה.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו כמה ענפים שהחגיגה בהם הולכת להסתיים, וזה אומר שהתוצאות של הקבוצות העסקיות האלה, שכבות השומן שלהן, הולכות לעבור דיאטה לא פשוטה.
כרמל שאמה-הכהן: ואני חושב שכדאי, נכון היה לבצע מבחני לחץ היום בשילוב הפרמטרים האלה, ותוך שילוב התרחישים שהם די ייחודיים לתקופה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו אמנם בפגרה אבל אם צריך להתכנס שוב בפגרה הזו, חברי הכנסת, נעשה זאת, נעקוב אחר ההתפתחויות.
כרמל שאמה-הכהן: ככל שכמובן שוק ההון ישתפר ויהיה חיובי גם בתחום האג"חים וגם בתחום המניות, אז הנושא הזה ילך ויתייתר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל תמיד טוב לדעת שמערכות הבקרה שלנו נמצאות עם אצבע על הדופק.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו גם נשמח לקבל מהרשות לניירות ערך בכתב, לא צריך לקיים על זה דיון נוסף, את הנושא של הבחינה שלכם של איסור מכירות בחסר והנתונים של העלייה במכירות בחסר, עד כמה זה היה דרמטי בשבוע האחרון.
כרמל שאמה-הכהן: כי אני קיבלתי פניות שטוענות שחלק לא מבוטל מהמפולת, מדובר במתקפה של ספקולנטים בצורת מכירות של חסר ואם באמת הרגולאטורים האירופיים מצאו לנכון לבחון את העניין ולקבל החלטה אופרטיבית, אנחנו צריכים לדעת למה אנחנו לא עושים כך ולמה המצב שלנו נבדל מהם.
יואל חסון: אתה מוכן לשקול את ההצעה שלי לוועדת משנה?
כרמל שאמה-הכהן: זה אנחנו נשב ביחד ונבחן לגבי הקמת ועדת המשנה, רעיון מבורך.
גדעון בן ישראל: דווקא בפגרה זה מאוד חשוב.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולם על ההשתתפות בדיון.
ישראל אייכלר: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
ישראל אייכלר: אנחנו בישיבה הראשונה של ועדת המשנה לתחבורה הציבורית, שהיא ועדת משנה של ועדת הכלכלה של הכנסת.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את חודש אב בכבודה של ירושלים: "אם אשכחך ירושלים תישכח ימיני".
ישראל אייכלר: יש תחבורה ציבורית בכל רחבי הארץ, ובמשך השנה נעבור על פני הארץ ונבחן את התחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: התחלנו עם ירושלים, וזה מתאים ליום הזה שהוא ראש חודש מנחם אב, שזה החודש בו אנו מקווים לבניינה של ירושלים.
ישראל אייכלר: דיברנו עכשיו עם אלכס לנגר, תושב ירושלים, והוא אומר: אנחנו מאבדים את העיר, כאשר אין מספיק נגישות לאזרחים שיוכלו לגור בעיר והם מחפשים להם מקום בערי השדה שמסביב לירושלים.
ישראל אייכלר: אולי כאשר תהיה תחבורה ציבורית הולמת, יעילה ושוטפת, ירושלים תמשוך יותר את האזרחים אליה.
ישראל אייכלר: מאוד חשוב שירושלים תהיה נגישה לכל אחד.
ישראל אייכלר: היופי של ירושלים הוא בגיוון שבה.
ישראל אייכלר: היא לא עיר הומוגנית, היא לא עיר חד גונית.
ישראל אייכלר: אין בה הגדרה אחת של מיהו ירושלמי, להבדיל מערים אחרות.
ישראל אייכלר: למשל, אם אתה לא IN, אתה לא תל אביבי.
ישראל אייכלר: ירושלמי יכול להיות מכל סוג שהוא.
ישראל אייכלר: כולם ירושלמים.
ישראל אייכלר: זה הדבר שמייחד אותנו.
ישראל אייכלר: היינו אמורים לראות עכשיו מצגת לגבי כלל התחבורה הציבורית, אבל יש בעיה.
ישראל אייכלר: ראש הממשלה דיבר הרבה על בירוקרטיה, ויש כנראה גם בירוקרטיה במעוז הדמוקרטיה של מדינת ישראל – הכנסת.
ישראל אייכלר: עשרות אנשים מחכים בחוץ להיכנס.
ישראל אייכלר: עומדים בתור אנשים מכובדים מכל מיני משרדי ממשלה.
ישראל אייכלר: הצעת ייעול לכנסת וליו"ר הכנסת - לשפר את הבירוקרטיה הכרוכה בכניסה של אנשים.
ישראל אייכלר: אני מבין שצריך בדיקות ביטחוניות.
ישראל אייכלר: הכנסת היא הרי מוקד לעלייה לרגל של הרבה אנשים.
ישראל אייכלר: לא ייתכן שאנשים שיוזמנו במסגרת תפקידם לוועדת הכנסת יעמדו בתור.
ישראל אייכלר: גברת לאה ורון, מנהלת הוועדה, יודעת שיש אנשים שלא כל כך ששים לבוא רק בגלל ההשפלה, הדוחק הזה או התור הזה בכניסה.
ישראל אייכלר: יש לנו הצעת ייעול לתחבורה הציבורית הרגלית של ירושלים – שהכניסה לכנסת תהיה יותר נגישה, לפחות לאנשים שהוזמנו לוועדה.
קריאה: קלה יותר.
ישראל אייכלר: אולי כמו רכבת קלה, נעשה ריצה קלה.
ישראל אייכלר: בגלל שאין לנו מצגת, נבקש מהמשנה למנכ"ל משרד התחבורה וסמנכ"ל מינהל יבשה, אלכס לנגר, שייתן לנו סקירה בסיסית על מערך התחבורה הציבורית, בעיקר בירושלים, בעיקר נוכח התקופה שאנחנו נכנסים אליה בשעה טובה.
ישראל אייכלר: בעזרת השם, מיד אחרי תקופת בין המצרים תצא הרכבת הקלה מן המצרים ותתחיל לנוע ברחובות ירושלים.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים, שהרכבת הקלה מכסה רק חלק אחד מאוד קצר, או ארוך אבל מאוד צר, של שכונות ירושלים.
ישראל אייכלר: לכן, צריך הזנה של כל שכונות ירושלים אל הרכבת הקלה וממנה.
ישראל אייכלר: לכן, חשוב מאוד העניין של התחבורה הציבורית הקונסרבטיבית של האוטובוסים, שעוד ילוו אותנו לא מעט שנים, כך שגם הם לא יסבלו מהרכבת הקלה.
ישראל אייכלר: שמענו שלרכבת הקלה אין פור - אין זכות קדימה ברמזורים.
ישראל אייכלר: עכשיו יש בוררות שקבעה שהיא צריכה להתחיל לנסוע, למרות שאין לה זכות קדימה ברמזורים.
ישראל אייכלר: אמר לי אחד האנשים שעוסקים בתחבורה הציבורית, שבמדינות אירופה כאשר ירוק לצד אחד אתה יכול לפנות שמאלה אם אין רכבים ממול.
ישראל אייכלר: כך יש פחות זמן המתנה לרכב הפרטי ואפשר לתת לרכבת הקלה זכות קדימה.
ישראל אייכלר: בירושלים, במדינת ישראל, הרמזורים הם בארבע מסלולים ואף פעם אין אפשרות לנסוע שמאלה וימינה כאשר ממול ירוק, ולכן אם הרכבת תיקח זכות קדימה זה יכביד מאוד על הרכב הפרטי בעיר.
ישראל אייכלר: גם על כך, אלכס לנגר, ארצה לשמוע תשובה.
אלכס מילר: אני משנה למנכ"ל במשרד התחבורה, אחראי לתחום התחבורה הציבורית.
אלכס מילר: אנחנו בירושלים עומדים בפני שינוי דרמטי במערך התחבורה הציבורית - שינוי שמגיע קצת באיחור, יותר מאוחר ממה שתכננו, אבל כך התגלגלו הדברים.
אלכס מילר: אנחנו נפעיל מערך תחבורה ציבורית, שבנוי בעיקרו על שני צירים: קו הרכבת הקלה שינוע מצפון מזרח העיר – פסגת זאב, דרך מרכז העיר, בואך הר הרצל כתחנה אחרונה.
אלכס מילר: קו של 14 קילומטר ו-23 תחנות.
ישראל אייכלר: מה הרעיון שהקו לא ממשיך הלאה עד הדסה?
אלכס מילר: צריך לראות שאנחנו בונים עכשיו שלב אחד מתוכנית עתידית, שמדברת על כמה קווים בעיר.
אלכס מילר: הקו אמור להמשיך צפונה לנווה יעקוב.
אלכס מילר: כבר מצויים בידנו האישורים הסטטוטוריים.
אלכס מילר: כבר דאגנו לאישורים סטטוטוריים להארכתו, ועכשיו אנחנו ביחד עם הזכיין בוחנים את הדרכים לקידום הארכה הזו.
אלכס מילר: הארכה חשובה יותר, ארוכה ויקרה יותר – הארכה דרומה עד להדסה עין כרם.
אלכס מילר: כבר בימים אלה אנחנו מבצעים עבודות לטובת תחנת הרכבת מול מגדל האשפוז החדש של הדסה.
אלכס מילר: כבר בימים האלה אנחנו דואגים להניח תשתיות, שישרתו בעתיד את הקו.
אלכס מילר: צריך להגיד שזה קו מסובך לביצוע, יקר, בתוואי שטח לא פשוט ובשטחים שלא לגבי כולם קיבלנו אישורי כניסה ושימוש.
ישראל אייכלר: נדמה לי שעד מושב אורה זה לא כל כך מסובך.
אלכס מילר: לאורך קריית יובל, רחוב אנסקי, יש לנו זכויות דרך להרחיב.
אלכס מילר: אתם כבר רואים את הפעולות שאנחנו מבצעים.
אלכס מילר: מעבר לצומת אורה, אלה שטחים ששייכים לכנסיה הרוסית.
אלכס מילר: אנחנו צריכים את ההסכמה שלה.
אלכס מילר: אנחנו צריכים לבצע גשר קונסולי בשיפוע חריף עד להדסה.
אלכס מילר: זה אתגר טכנולוגי ותכנוני.
אלכס מילר: אנחנו מקדמים את זה, וזה יקרה.
אלכס מילר: בשלב הזה הקו מסתיים בהר הרצל, כאשר יש בו מסוף שיאפשר הזנה צמודה של קווי האוטובוסים אל הרכבת – ממשק נוח לתחבורה הציבורית.
אלכס מילר: זה קו הרכבת הקלה.
אלכס מילר: יש לנו קו נוסף, קו BRT – קו אוטובוסים משודרג ,שינוע בציר גילה, דרך חברון, דרך מרכז העיר.
לאה ורון: מה בדיוק הציר שלו?
אלכס מילר: מדרום מזרח: גילה, דרך חברון, פנייה לחאן, עלייה ברחוב קרן היסוד, דרך מרכז העיר עד שמואל הנביא לכיוון רמות.
לאה ורון: קו ארוך.
אלכס מילר: קו ארוך מאוד.
אלכס מילר: לאורך הציר הזה יפעלו 6 קווי אוטובוסים מהירים.
לאה ורון: האם הנוסע יוכל להגיע מגילה עד רמות?
אלכס מילר: הוא יוכל להגיע מגילה לרמות.
קריאה: הוא כבר מגיע.
לאה ורון: מבלי להחליף אוטובוסים?
אלכס מילר: מבלי להחליף אוטובוסים, וגם בזכויות דרך עדיפות.
אלכס מילר: כל תושב דרום העיר יודע כמה קשה היום לנסוע ברחוב קרן היסוד כאשר נשאר רק נתיב אחד לרכב הפרטי.
אלכס מילר: אנחנו הצלחנו סוף-סוף לתת עדיפות מכרעת במרכז העיר ירושלים לתחבורה הציבורית, ולייצר עדיפות כמשמעותה.
אלכס מילר: על בסיס המערכת העורקית הזו, שהיא תהווה את השלד של התחבורה הציבורית בירושלים, תבוא סדרה של קווים מזינים, שיזינו את הקווים העורקיים האלה ויאפשרו מעברים נוחים לנושא התחבורה הציבורית.
אלכס מילר: העיקרון הוא, שהנוסע יבלה בתחנת המעבר לא יותר מדקות ספורות, יעשה את זה בתנאים נוחים, עם מערכת כרטוס המאפשרת לו מעבר חופשי בין האוטובוסים לרכבת בתעריף נסיעה אחיד.
אלכס מילר: כמו שאמרתי, יש קווים שכונתיים ויש קווים בין שכונתיים, שהם מזינים את הקווים הראשיים.
אלכס מילר: זה בעצם העיקרון של מתן השירות, כאשר יש נקודות ממשק יחסית נוחות לביצוע המעברים האלה.
אלכס מילר: למערכת הזו נוספים שלושה חניוני "חנה וסע" גדולים: אחד בפסגת זאב, אחד בגבעת התחמושת והשלישי בהר הרצל.
קריאה: בפסגת זאב לא קיים.
אלכס מילר: הוא קיים.
אלכס מילר: מי שירצה להשלים אותי אחר כך, אני אשמח.
ישראל אייכלר: אנחנו לא נעשה פה רב שיח.
ישראל אייכלר: ידברו אחד אחרי השני, כי כששני אנשים מדברים לא שומעים אף אחד, ויש לי ניסיון בעניין.
ישראל אייכלר: מר לנגר, אני רוצה להודות לך על הסקירה הזו.
ישראל אייכלר: אתה דיברת כל הזמן על הדברים מסביב.
ישראל אייכלר: לא שמענו מה הולך לקרות בתוך העיר.
אלכס מילר: אם תרצו סקירה על הקווים השונים, תיכף דוד ישלים אותי.
אלכס מילר: קודם כל אני רוצה שתדעו, שאם פעם חשבנו שהרכבת הקלה תבוא על חשבון חלק ממערך האוטובוסים, היום המציאות בעיר היא שמערך האוטובוסים לא קטן באף אוטובוס.
אלכס מילר: הרכבת הקלה מתווספת למערך הקיים של האוטובוסים.
אלכס מילר: היום אנחנו מחפשים מקורות להגדיל את המשאבים לנסיעות אוטובוסים בעיר.
אלכס מילר: בסך הכל רשת התחבורה הציבורית בעיר מתפתחת.
ישראל אייכלר: מה הסיבה למה שאתה אומר עכשיו?
אלכס מילר: כיוון שאנחנו רוצים לקיים מערכת תחבורה ציבורית אינטנסיבית, רשת שנותנת מענה מכל מקום לכל מקום, וכיוון שאנחנו סבורים שהרכבת הקלה תביא לנו הרבה נוסעים ונסיעות חדשות, אנחנו מגדילים את המשאבים ואת התדירות של קווי האוטובוסים, כדי שכל המערך הזה יעבוד ברמת שירות גבוהה ולא יהיה מצב שבו הרכבת תיתן תדירות גבוהה והאוטובוסים שמזינים יתנו תדירות נמוכה.
אלכס מילר: זה ייצור חוסר איזון או בעיה להשתמש ברשת.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אנחנו משקיעים המון משאבים לשיפור השירות, ולכן כל המערך הזה של הרכבת הקלה מתווסף למערך התחבורה הציבורית, שמשתנה אבל הופך למערכת שתיתן קפיצה והעלאה ברמת השירות לנוסעים.
ישראל אייכלר: מה שאתה אומר עכשיו תואם את התוכניות שעושים עכשיו לשינויי בכל המערכות, ואני רואה פה כמה וכמה קווים שמתבטלים.
אלכס מילר: תיכף נדבר על הקווים הפרטניים.
אלכס מילר: בהחלט כן.
אלכס מילר: המטרה היא להציע לתושבי עיר ירושלים רמת שירות גבוהה ונגישות להרבה חלקים בעיר בתחבורה ציבורית, שתהיה הרבה יותר נוחה ויעילה משימוש ברכב פרטי.
אלכס מילר: היום קשה להגיע למרכז העיר ברכב פרטי.
אלכס מילר: יש בעיות חנייה וצפיפות, ואנחנו רוצים שהמערכת הזו תהיה לרווחת האנשים שמשתמשים בה.
אלכס מילר: לגבי הרמזורים – זה נכון שבישראל יש לנו מערכת רמזורים ייחודית.
אלכס מילר: היא ייחודית בכך שאנחנו לא מאפשרים פניות שמאלה באדום ובין הזמנים, כמו שזה נעשה בהרבה מקומות בעולם.
אלכס מילר: אני אפילו לא יכול להגיד לך בביטחון למה זה נעשה.
אלכס מילר: זו החלטה שהתקבלה בשנות ה-50.
אלכס מילר: אנחנו הקמנו עכשיו צוות של מומחים בשביל לבחון מחדש את שיטת הרמזור הישראלית, ולראות האם ניתן או לא ניתן לשנות אותה.
אלכס מילר: החשש הוא, שהשינוי הזה עלול להיות מסוכן ולגרום לעלייה בתאונות הדרכים.
אלכס מילר: יש על כך ויכוחים.
אלכס מילר: אנחנו עכשיו נעסוק בנושא, ונשתדל לבחון האם נכון או לא נכון לבצע את השינוי הזה.