GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מורן סבוראי: אמר חברי נכון שזה אחד הדברים ועוד לא הגענו אליו, מאחר שהבטיחות הושמה על ידי המנהל הכללי של משרד התחבורה בראש סדר העדיפויות, ובצדק, אבל אין זה אומר שאפשר לבצע כרגע מחטף.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד מהממשלה לא מעוניין להגיב?
אלכס מילר: אני חושב שעדיין, כמו שהוסבר כאן, הסעיף הזה מעניק סמכויות של תפקוד למשרד ולחברת הרכבת, אין פה שום ניסיון לייצר שינוי מבני.
אלכס מילר: שינוי מבני, אם יבוא, זו חבילת שינויים שבה אנחנו נציג את השינוי המבני ואת הסמכויות לו.
אלכס מילר: אין בסעיף הזה שום שינוי מבני.
מאיר אסרף: אדוני, ועדת הכלכלה ישבה על המדוכה ודנה על נושא התמלוגים של הגז ודיברו על זה שכשקיבלו את ההחלטה, איך לא חשבו מה יהיה ואיך מוכרים מכירת חיסול את הדבר הזה, וכאן אנחנו ניצבים בפני תהליך שסופו הוא הפרטה של תשתית חשובה מאוד למדינת ישראל, שיש לה פוטנציאל רווח עצום ואנחנו מדברים על תחרות לתעלת סואץ, וכרגע כל הפעולות האלה וכל התשתית החקיקתית שמונחת כאן, היא מונחת כתשתית שמכינה הפרטות שונות ומשונות, אחת מהן היא הפרטה של חטיבת המטענים.
מאיר אסרף: מרגע שתופרט חטיבת המטענים היא ככל הנראה או תימכר, או שתופרט במחירי סוף עונה, בעוד שלאחר שיישמו את החלטות הממשלה בעניין הקמת קו לאילת, המחיר של החטיבה יהיה גבוה בהרבה ולא תהיה אפשרות לכנסת לתקן במקרה הזה, כי מדובר כאן על הפרטה שכבר מתחילה עכשיו.
מורן סבוראי: אני רוצה לסכם ולהגיד, לאור הטענות שהובאו פה לפני ההפסקה, גם בשם אמנון פורטוגלי ממכון ואן ליר, ולאור הטענות שלנו שמדובר בנושא שהוא במשא ומתן על פי פסק דין של בית הדין, וגם לאור כך שהדברים הובאו בפני הוועדה רק ביום חמישי אחר הצהריים, אני מבקשת שלא יצביעו על הדבר הזה עכשיו.
מורן סבוראי: אנחנו לא הספקנו להגיב, אלא בתגובה כזאת מהירה, ואני חושבת שזה לא מתאים.
חוה ראובני: אנחנו חושבים שהניסיון למשוך את זה לתוך העניין של המחלוקת על ההפרטה הוא לא נכון.
חוה ראובני: אנחנו לא עוסקים בזה.
חוה ראובני: אנחנו בסך הכל מנסים לאפשר פה, לתת את הסמכויות התפעוליות---
מורן סבוראי: אלה לא סמכויות תפעוליות, אפשרות להעביר לחברה ממשלתית אחרת, גברתי.
מאיר אסרף: תכתבי 'סמכויות תפעוליות'.
מורן סבוראי: אפשר להעביר את הסמכויות של חברת רכבת ישראל לכל חברה ממשלתית---
ירון זפט: ללא סעיף 14א אין סמכויות לחברה הממשלתית.
ירון זפט: אין.
חוה ראובני: בדיוק, זו הבעיה.
מורן סבוראי: אז תכתבו 'סמכויות תפעול', למה צריך לאפשר העברה לחברה ממשלתית?
מורן סבוראי: אני לא מבינה.
מורן סבוראי: למה סמכויות תפעול מאפשרות העברה לחברה ממשלתית אחרת?
מורן סבוראי: הרי אתם יודעים וזה דבר שהוא ידוע שבפני בית הדין האזורי, בין שאר הנושאים האלה זה הניסיונות להעביר דברים למע"צ או לחברה אחרת.
מורן סבוראי: למה לגעת בזה כרגע?
מורן סבוראי: אני לא מבינה איך זה קשור לצורך באמת לפתור את הבעיות של הרכבת המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא סימן י': טכוגרף.
איתי עצמון: בינתיים הסעיף הזה לא מאושר?
כרמל שאמה-הכהן: הם יעבירו את הנוסח עד מחר.
הילה הדר: ובעיקרון הוא מאושר?
איתי עצמון: הוא טרם אושר.
גיתית שיינין: יש לי שאלה, לעניין הוולידציה.
גיתית שיינין: אני נמצאת סעיף קודם.
הילה הדר: זה נדון, זו רק הצעה.
גיתית שיינין: יש שם תיקון של הוולידציה שאתם לא עשיתם.
גיתית שיינין: היה צריך לתקן את ה'קיבל תוקף' בכל הסעיפים, ותיקנתם רק---
איתי עצמון: אנחנו נדאג לזה בשלב הנוסח.
כרמל שאמה-הכהן: תדברו על זה אחרי זה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 46לו, נא להתחיל את ההקראה.
הילה הדר: (מקריאה): "הגדרות.
הילה הדר: 46לו.
הילה הדר: בסימן זה – " "טכוגרף" - מכשיר המותקן ברכבת מקומית והמיועד לרשום נתונים הכוללים בין השאר את מועדי נסיעתה ועצירתה של הרכבת המקומית, מהירות נסיעתה ומרחק נסיעתה; " "כרטיס זיכרון" – כרטיס שעל גביו שבב מחשב והוא מיועד לשמירה של נתונים שנרשמו בטכוגרף".
הילה הדר: הסעיף הזה הוא סעיף הגדרות.
הילה הדר: בעיקרון המטרה היא לאפשר בסיס ראייתי נוסף שהוא מכשיר שמותקן בתוך הרכבת המקומית והנתונים האלה, שנרשמים בתוך הטכוגרף, יכולים לאפשר לצורכי אכיפה.
הילה הדר: אגב, אנחנו עשינו מאמץ כדי להתאים אותו.
הילה הדר: היה לנו חשוב להמשיך ולהתאים אותו לסעיף 27ג לפקודת התעבורה, שגם הוא עוסק בטכוגרף.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות על ההגדרות?
גיתית שיינין: אני חוזרת שוב לבעיה שציינתי מקודם, ההגדרה של טכוגרף אומרת 'מכשיר המותקן ברכבת מקומיות והמיועד לרשום נתונים הכוללים בין היתר את מועדי נסיעתה ועצירתה...'.
גיתית שיינין: כפי שציינתי, הרכבת, עם המפרט הנוכחי שלה והטכוגרפים שכבר מותקנים בה ואושרו על ידי המדינה, כפי שבוודאי יצוין כאן, לא מתעדת עצירה, היא מתעדת מהירות נסיעה ולכן כאשר מד המהירות מורה על 0 וזה נרשם, אפשר להבין מכך שהרכבת עצרה.
גיתית שיינין: יש טכוגרפים שיודעים לתעד עצירה כדבר נפרד, הטכוגרף הספציפי הזה לא מתעד עצירה.
גיתית שיינין: כל מה שצריך לעשות כאן כדי שהדבר הזה יתאים למה שקיים היום ולא ימנע את הפעלת הרכבת כי הטכוגרף הזה לא מתעד עצירה, הוא פשוט לשנות את הנוסח, כך שיובהר שזה---
כרמל שאמה-הכהן: מה תגובת המדינה לעניין?
הילה הדר: אני מבקשת ממר שמחה אורנשטיין, מהנדס המערכת, להשיב.
שמחה אורנשטיין: אני חושב שבמקרה הזה אין פה חילוקי דעות, יש פה עניין של הבהרת הנושאים.
שמחה אורנשטיין: הרכבת, חד משמעית, מתעדת עצירה.
שמחה אורנשטיין: כשהרכבת מגיעה ל-0 היא נרשמת ו---
כרמל שאמה-הכהן: וזה מספק אתכם?
שמחה אורנשטיין: אותנו זה מספק, בהחלט.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר ברגע שיש מהירות 0, מבחינתכם תועדה עצירה.
שמחה אורנשטיין: וכך היה בכל התאונות שהיו עד היום, זה סיפק אותנו.
גיתית שיינין: כן, הבעיה שמבחינת הנוסח כאן כתוב שזה מתעד עצירה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, את מועדי נסיעתה ועצירתה.
חוה ראובני: אני חושבת שבעברית עצירה ומהירות 0---
כרמל שאמה-הכהן: בשנייה שהגיעה למהירות 0 היא עצרה, בשנייה שהמהירות עלתה היא התחילה ל...
שמחה אורנשטיין: יש פה בעצם אי הבנה לא על העצירה---
גיתית שיינין: אלא על סוג הטכוגרף.
שמחה אורנשטיין: בטכוגרפים הישנים יש מצב, כשנותנים את המכה, כשיש התנגשות, רואים את הקפיצה.
שמחה אורנשטיין: בטכוגרף הזה אין את זה, אבל אנחנו יכולים לחיות עם זה.
שמחה אורנשטיין: זאת הבעיה, עצירה רואים חד משמעית, ראינו את זה בכל התאונות.
מרק פיליפס: לכן הפונקציה של מהירות 0, זה מספק את ההגדרה פה.
שמחה אורנשטיין: זה מספק אותנו, מספק את המשטרה, הוכיח את עצמו בפועל, אין שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הצעות לשינוי או שההגדרה מספקת?
חוה ראובני: זה מספק, צריך לשאול אולי בתחום הפיזיקה, האם יש עצירה שהיא לא 0.
גיתית שיינין: לא, זה ברור, אני פשוט מנסה... הבעיה שנוצרת היא בגלל שיש סוגי טכוגרפים שהם כן מתעדים עצירה ולא על דרך מדידת מהירות.
חוה ראובני: על אחת כמה וכמה, אם היא מתעד עצירה, אז אנחנו נדע שזה עצירה, ואם זה יהיה מהירות 0, זה יתורגם לעצירה.
חוה ראובני: אולי לפעמים לא צריך להעיר על דברים שהם מה שנקרא מובנים מאליהם, מושכלות ראשונים והבנה פיזיקלית בסיסית שאנחנו---
גיתית שיינין: זה מעבר.
מרק פיליפס: אם אחר כך אתה יכול להתפרש כדרישה נוספת, אני חושב ששמענו שאין מצב שזה יכול להתפרש לדרישה נוספת ומה שכאן היום מספק את המנהל.
מרק פיליפס: מה שיש היום, הטכוגרף שיש היום, אם זה מספק אותך, זה בסדר, כי זה מה שיש.
מרק פיליפס: אז אין לנו בעיה.
שמחה אורנשטיין: כן, הטכוגרף של היום אושר.
כרמל שאמה-הכהן: ההגדרות אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה סעיף 46לו בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר
הילה הדר: (מקריאה): "לז.
הילה הדר: קבילות ראיות שנשמרו בטכוגרף.
הילה הדר: (א) נתונים שנרשמו ונשמרו על גבי כרטיס זיכרון בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (ב) ואשר הופקו כפלט, כהגדרתו בחוק המחשבים התשנ"ה-1995 (להלן – חוק המחשבים) יהיו ראיה קבילה בכל הליך משפטי לגבי מועדי נסיעתה ועצירתה של הרכבת המקומית, מהירות נסיעתה ומרחק נסיעתה, ובלבד שהוכחו כל אלה: "(1) הרישום בכרטיס הזיכרון שהוגש לבית המשפט באמצעות הפלט הוא הרישום שנעשה בטכוגרף בעת ביצוע העברה; "(2) דרך הפקת הפלט, יש בה כדי להעיד על כך שהוא זהה בתוכנו לחומר המחשב שממנו הופק; "(3) מרגע שהוצא כרטיס הזיכרון מהטכוגרף ועד שהופק הפלט שהוגש לבית המשפט, לא נעשתה בו כל פעולה שיש בה כדי לשנות פרט מהפרטים שנשמרו בכרטיס הזיכרון.
הילה הדר: "(ב) השר יקבע הוראות לעניין חובת התקנת טכוגרף ברכבת מקומית וכן לעניין סוג הטכוגרף שיותקן כאמור ומאפייניו, אופן הפעלתו, תחזוקתו והבטחת תקינותו ודרך רישום הנתונים בו והפקתם.
הילה הדר: "(ג) שר המשפטים יקבע הוראות לעניין אופן ההחזקה, השמירה והטיפול בכרטיס זיכרון ובפלט שהופק ממנו ואופן הגשתם לבית המשפט".
הילה הדר: זה סעיף שממש רואים את ההתאמה שלו לסעיף 27ג בפקודת התעבורה.
הילה הדר: חשוב לשמור על מהימנות ועל קבילות הראיות, כך שבעצם מה שנרשם בכרטיס הוא זה שהופק בפלט, לא נעשה כל שינוי בטיפול בכרטיס הזיכרון עד שהופק הפלט, לשמור מבחינה ראייתית על המהימנות של הכרטיס, ושוב, בעניינים הטכניים שר התחבורה יקבע הוראות ובעניינים של הגשת הכרטיס והפלט לבית המשפט, יותקנו תקנות על ידי שר המשפטים.
גיתית שיינין: כן, שתי הערות.
גיתית שיינין: אחת, ככל שמדובר על סוגי טכוגרפים, אני חוזרת לנקודה הזו שהטכוגרף הקיים והציוד הקיים אושרו, לכן אני חושבת שהיה כדאי, לטובת העניין וכדי שלא יהיה יום למחרת החוק איזה שהיא בקשת תוספת מהמדינה לעניין הטכוגרף הקיים, להורות על---
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה מה שמותקן היום, ואם מחר תצא טכנולוגיה חדשה שהיא הרבה יותר טובה ויבקשו לשנות?
כרמל שאמה-הכהן: המשרד לא יוכל?
כרמל שאמה-הכהן: בגלל שזה מאושר היום, זה לנצח?
מרק פיליפס: לא, אני חושב שההערה היא; אחת, כמו ששמענו קודם, הטכוגרף של היום מאושר ואני חושב שנכון ליום הראשון של תחולת החוק, חשוב שזה יהיה ברור שהטכוגרף אושר כבר, שלא נצטרך לעבור עוד שלב, עוד תהליך---
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש אישור, מי מאשר בחוק?
מרק פיליפס: באיזה שהיא הוראות מעבר; אושר טכוגרף על ידי המנהל לפני, אז זה נחשב כאושר אחרי.
מרק פיליפס: דבר שני, לגבי שינויים בעתיד, אנחנו חוזרים על ההערה הכללית שלנו לגבי יכולת של המנהל או השר לדרוש תיקונים בעתיד.
מרק פיליפס: אני לא חושב שאנחנו צריכים להרחיב על הנושא הזה, שמענו את המלומדים קודם.
גיתית שיינין: כן, הערה אחת נוספת.
גיתית שיינין: על נושא הפקת הפלט.
גיתית שיינין: בסעיף קטן (א)(2) כתוב 'דרך הפקת הפלט יש בה כדי להעיד על כך שהוא זהה בתוכנו לחומר המחשב שממנו הופק', בסעיף קטן (3) כתוב 'מרגע שהוצא כרטיס הזיכרון מהטכוגרף ועד שהופק הפלט...' וכולי.
גיתית שיינין: כפי שציינו כבר בהערות שנשלחו קודם לכן, אין לנו מושג מה יהיו ההנחיות של מה רוצים לראות בפלט ולכן אנחנו רק יודעים מה הציוד הנוכחי יכול לספק, כל דבר מעבר לזה ככל שידרשו משהו שהציוד הנוכחי לא יכול לספק, כאשר הציוד הנוכחי אושר וכבר קיים, הוא מבחינתנו יהיה תוספת והוראת שינוי שאנחנו חוזרים שוב לעניין הכללי, וגם לצורך כך אולי היה עדיף לו היתה נקבעת איזה שהיא הוראת מעבר שמאשרת את הציוד הקיים.
שמחה אורנשטיין: הכוונה היא פה שרואים שהפלט יצא מהכרטיס וזה דבר ברור, זה מה שזה עושה, ושלא נגעו בו.
שמחה אורנשטיין: זה לא שייך ל---
חוה ראובני: אלה הוראות שקיימות היום בחוק לגבי הטכוגרפים באופן כללי.
חוה ראובני: אנחנו לא ממציאים כאן שום דבר חדש.
גיתית שיינין: לא, יש בסעיף קטן (ג), 'שר המשפטים יקבע הוראות לעניין אופן ההחזקה, השמירה והטיפול בכרטיס זיכרון...'.
הילה הדר: זה קבוע ב-27ג רבתי בפקודת התעבורה, גם שם יש סמכות לשר המשפטים ולשר.
חוה ראובני: הוראות לגבי הטכוגרף, 27ג(ב), 'שר המשפטים יקבע את אופן ההחזקה, השמירה והטיפול ברישום הממוחשב ובדיסקורט', זו פשוט טכנולוגיה ישנה יותר, 'ואת אופן הגשתם בבית משפט'.
גיתית שיינין: שוב, אני שואלת לצורך הבהרה.
גיתית שיינין: כשמדברים על ההוראות האלה, האם ההוראות האלה יכולות לבקש עכשיו איזה שהוא פלט שנכון לעכשיו הציוד הקיים לא יודע להפיק?
הילה הדר: איך?
הילה הדר: זה כרטיס אחד שדרך הפקתו היא בתוכנה מסוימת.
הילה הדר: אני לא מבינה איך יכולה להיות התערבות של מישהו, שאולי אתם חושבים---
דנית גלעד: יש משהו שאת לא מבינה אולי, שכדאי אולי להבהיר אותו, שהנטל הוא על מי שדורש להגיש את הפלט הזה כראיה.
דנית גלעד: כדי שזה יהיה קביל כראיה, כמו שכתבת פה, בבית המשפט, צריך יהיה לעמוד בדרישות האלה ששר המשפטים קבע, כדי להניח את דעתו של בית המשפט, שלא נעשה שינוי בחומר שהיה בתוך ה---
גיתית שיינין: זאת לא הבעיה.
גיתית שיינין: אני שואלת שאלה אחרת.
גיתית שיינין: כרגע, הפלט שידוע לאנשים הטכניים כאן שיכול להיות מופק מהציוד הזה והוא מספק לצורך העניין הזה, כדי שהוא יהיה קביל כראיה, הכל טוב, אף אחד כרגע לא מדבר על ההתערבות בפלט, הבעיה שלי היא האם לצורך קבילות בבית משפט יבואו ויגידו לי שאני צריכה לספק איזה שהם פרטים בפלט שבעצם לא יכול להיות מופק מהציוד הקיים, אז אנחנו בבעיה.
חוה ראובני: מי תוחם את התקנות ששר המשפטים יכול לטעון להתקין בעניין אופן החזקה, אופן שמירה, אופן טיפול בכרטיס זיכרון ובפלט?
חוה ראובני: הוא לא אומר מה יהיה כתוב בפלט, הוא אומר אופן ביצוע שלוש פעולות וזה בסך הכל לעגן את שרשרת הראיות וזה נטל שיוטל על המשטרה אם היא תרצה לעשות שימוש ב---
מרק פיליפס: יש סעיף קטן (ב) שאומר שהשר יקבע הוראות, אפילו לא תקנות, על---
חוה ראובני: 'יקבע הוראות' זה תקנות.
מרק פיליפס: '
מרק פיליפס: מאפייניו של הטכוגרף, אופן הפעלתו, אחזקתו ו...', כל מה שאנחנו רוצים לדעת---
חוה ראובני: כבר דנו על סוג הטכוגרף שהוא מאושר.
מרק פיליפס: כל מה שאנחנו רוצים לדעת, שמה שיש לנו היום---
הילה הדר: אבל זה כבר נאמר כאן, כמה פעמים עוד להגיד את זה?
מרק פיליפס: ולא יהיו הוראות חדשות לצורך---
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 46לז(א) עד (ג).
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה סעיף 46לז(א)-(ג) בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר 46לח.
הילה הדר: (מקריאה): "איסור לשנות או להסיר נתונים שנשמרו בכרטיס זיכרון.
הילה הדר: 46לח.
הילה הדר: בעל היתר הפעלה, מנהל תפעול ומי שנוהג ברכבת מקומית, לא ישנו ולא יסירו נתונים שנשמרו בכרטיס זיכרון; השר רשאי לקבוע מקרים שבהם לא תיחשב העברת מידע מכרטיס זיכרון כשינוי או כהסרה של נתונים שנשמרו בו".
הילה הדר: הכוונה היא בעצם ליצור פה חובה על בעל היתר, בעל תפעול, לשמור עדיין על הקבילות של הראיה, לא לשנות נתונים שנרשמו באותו כרטיס.
גיתית שיינין: ושוב, ככל שדרך רישום הנתונים לא תהיה שונה ממה שיש היום, אין שום בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה סעיף 46לח בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר
הילה הדר: (מקריאה): "חובה למסור לשוטר כרטיס זיכרון.
הילה הדר: 46לט.
הילה הדר: (א) שוטר רשאי לדרוש מבעל היתר הפעלה, או ממי שהוסמך מטעמו לצורך זה, שימסור לו את כרטיס הזיכרון בתחילתו או בסופו של מסלול נסיעתה של הרכבת המקומית, או באזור התפעול והתחזוקה; לעניין זה "אזור תפעול ותחזוקה" – אזור המיועד לתפעול ולתחזוקה של רכבת מקומית ואשר הוצב לגביו תמרור מתאים לפי פקודת התעבורה.
הילה הדר: "(ב) התקיים תנאי מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (3) רשאי שוטר לדרוש מבעל היתר הפעלה, או ממי מטעמו", אני מבקשת שלא לקרוא את הפסקה הבאה---
איתי עצמון: ממי שנוהג?
הילה הדר: בדיוק, כי בעצם הנוהג לא אמור לגעת בכרטיס, "שימסור לו באופן מיידי את כרטיס הזיכרון: "(1) אירע אירוע בטיחותי עם נפגעים; "(2) התעורר חשד אצל השוטר לביצוע עברה הקשורה בתנועה בדרך; "(3) הדבר נדרש לצורך שמירה על שלום הציבור בתנועה בדרך.
הילה הדר: "(ג) סירב בעל היתר הפעלה או מי מטעמו למסור לשוטר כרטיס זיכרון על פי דרישתו, רשאי השוטר, לאחר שקיבל אישור לכך מאת קצין משטרה בדרגת רב פקד לפחות שהוסמך לכך על ידי ראש מחלקת התנועה במשטרת ישראל, להוציא את כרטיס הזיכרון מהטכוגרף ובלבד שינקוט את אמצעי הזהירות הסבירים הדרושים כדי להגן על המידע השמור בו, לרבות לפי סעיף 46לז(ג)".
הילה הדר: הסעיף הזה נועד בעצם לבסס את התהליך של מסירת כרטיס טכוגרף לשוטר כאשר נקבעה חובה למסור את הכרטיס הזה, הכרטיס לא אמור להימסר על ידי הנהג אלא על ידי בעל ההיתר או מי מטעמו, שאיננו הנהג.
הילה הדר: קבענו הסדר של מסירה באזור תפעול ותחזוקה על מנת שלא להפריע לתנועה בדרך, אולם כן ניתן, השוטר רשאי לבקש את הכרטיס בשלושה מקרים; אירוע בטיחותי עם נפגעים, חשד לביצוע עברה ולשמירת שלום הציבור.
הילה הדר: סירוב למסור את הכרטיס נותן בידי השוטר, בהנחה שהוא קיבל אישור מאת קצין משטרה בדרגת רב פקד והוא אמור לנקוט באמצעי זהירות סבירים כדי למנוע פגיעה במידע השמור בו, שהוא רשאי בעצמו להוציא את הכרטיס.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה סעיף 46לט בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר מה עוד נשאר לנו?
איתי עצמון: הוראת המעבר לעניין מנהל תפעול.
חוה ראובני: הוראת מעבר לעניין מנהל תפעול, אנחנו מבקשים להוסיף סעיף 44 להצעת החוק.
חוה ראובני: זה יהיה סעיף 44, הוראת מעבר לעניין מנהל תפעול.
חוה ראובני: (מקריאה): "הוראת מעבר לעניין מנהל תפעול.
חוה ראובני: 44.
חוה ראובני: מי שערב תחילתו של חוק זה מלא תפקיד של מנהל תפעול כמובנו בסעיף 14יב באישור המנהל---
גיתית שיינין: 14יב זה הסעיף הנכון?
גיתית שיינין: זה לא 46 משהו?
חוה ראובני: 46, למה 14?
איתי עצמון: אפשר פשוט להפנות לסימן שנוגע למנהל תפעול.
חוה ראובני: (מקריאה): "באישור המנהל, יראו אותו כבעל רישיון מנהל תפעול".
חוה ראובני: בהתחלה הצעתי להגביל את זה לשנה על מנת שאפשר יהיה לעשות הליך רישוי לפי המוצע בתקנות, אבל כיוון שנאמר לי פה שאין בזה צורך, אז מה שבסוגריים להוריד וזה מה שאנחנו מציעים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה סעיף 44 בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר הסעיף הבא.
גיתית שיינין: יש את 44 שעוד לא דנו בו קודם.
לאה ורון: עורכת הדין ראובני ועורכת הדין הדר, האם יש עוד דברים שמוצע שהוועדה תדון בהם?
כרמל שאמה-הכהן: שלא נדחו למחר.
גיתית שיינין: יש את סעיף 44, סמכות סילוק.
חוה ראובני: אני מבינה שהדיון בנושא של המנהל לעניין הרכבת נדחה למחר, או נדחה לחלוטין?
כרמל שאמה-הכהן: לא, נדחה למחר.
איתי עצמון: אתם תעבירו נוסח לוועדה, בנושא העברת סמכויות לרכבת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: תציגו נוסח מחר לוועדה ונצביע עליו.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד הממשלה, נותרו עוד סעיפים שאפשר לדון בהם כרגע?
חוה ראובני: אם אנחנו בהיתר דנים מחר וב-44 דנים מחר ובמנהל חוזרים לדון מחר, אז אני חושבת שאת כל היתר סיימנו.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאוד מודה לכם.
חוה ראובני: אנחנו מאוד מודים לוועדה על היום הארוך שהיא הקדישה לנושא הזה.
גיתית שיינין: אם אפשר, אני פשוט תוהה, לפי מה שהבנתי מסיום דבריו של מר אבי ליכט, מדובר על ניסיון ליזום איזה שהיא הידברות היום בערב כדי עוד לנסות לראות אם ניתן להגיע להסכמה על הנושא העיקרי שאמור להידון מחר.
כרמל שאמה-הכהן: מחר נשמע את חוות דעתה של היועצת המשפטית של הוועדה, מבחינתי זו הדעה שתקבע.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו את שתי הדעות, גם היא שמעה, היא לומדת את זה, היא תיתן מחר חוות דעת מנומקת לפרוטוקול ובזה מבחינת הוועדה ייגמר העניין.
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שאתם רוצים לעשות עד אז, תבורכו.
כרמל שאמה-הכהן: אם נצטרך עוד זמן, יהיה עוד זמן.
לאה ורון: קחו בחשבון שיכול שהוועדה תכונס גם מחר בערב, אחר הצהריים, לפנות ערב.
כרמל שאמה-הכהן: היה ולא סיימנו עד 12.
חוה ראובני: זאת אומרת יש לנו מחר מ-9 עד 12, ואחר כך ככל שיהיה צורך בשעות אחר הצהריים והערב.
כרמל שאמה-הכהן: אם נקבל אישור מיוחד מיושב ראש הכנסת, גם זה צריך להגיד.
כרמל שאמה-הכהן: כי זה מקביל לזמן מליאה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שכן, כי הוא ירושלמי והרכבת הקלה---
חוה ראובני: קרובה ללבו.
כרמל שאמה-הכהן: שלום, צהריים טובים.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום ייעוד כספים שהועברו לקרן לשמירת הניקיון לשנת 2011, בהתאם לסעיף 21 לחוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999.
כרמל שאמה-הכהן: מי מציג את העניין?
אלעד עמיחי: שלום, צהריים טובים.
אלעד עמיחי: קודם כל תודה ליושב ראש שכינס דיון שלא מן המניין, בשם השר ובשם המשרד.
אלעד עמיחי: התקציב, כמו שאני אציג פה, אתם תראו, הוא אמנם לא תקציב גדול מאוד אבל הוא תקציב חשוב למשרד כדי לממש מספר פעולות שנסקור פה.
אלעד עמיחי: אנחנו נמצאים בחודש אוגוסט כבר ורוצים ליישם את הפעולות, חלקן מאוד רלוונטיות לקיץ, כמו שתראו.
אלעד עמיחי: כמה מלים להקדמה; הקרן לשמירת הניקיון הוקמה מתוקף חוק שמירת הניקיון.
אלעד עמיחי: בקרן יש שלושה חשבונות שמרכיבים את הקרן והחשבון הכללי הוא החשבון העיקרי, למעשה המקורי של הקרן.
אלעד עמיחי: בעיקר נכנס לשם כסף מגזרי דין, קנסות והיטלים ואגרות מסוימות.
אלעד עמיחי: בחשבון הכללי של הקרן יש כ-42 מיליון שקל בשנה מחזור.
אלעד עמיחי: החשבון השני, אבל הראשון בגודלו, הוא החשבון היטל ההטמנה, שאתם מכירים, שמגיע מההיטל על הטמנת הפסולת שמשלמים אתרי ההטמנה והוא כבר מגלגל סכומים הרבה יותר גדולים ומשמש לעידוד המחזור ברשויות המקומיות ולפיתוח אמצעים להחלפת הטמנה, בעיקר תשתיות, מפעלי מחזור.
אלעד עמיחי: אני רק יכול לעדכן פה שלאחרונה אישרה הקרן תקציב של 100 מיליון שקלים לקידום מפעלי מִחזור ברחבי הארץ, 350 מיליון שקל לקידום המִחזור ברשויות המקומיות, ואנחנו מתכננים עוד הרבה פעולות מחשבון ההטמנה.
אלעד עמיחי: חשבון הפיקדון נוצר עם חקיקת חוק הפיקדון המקורי וכל הכספים שמקורם מחוק הפיקדון נכנסים לחשבון הזה ועל פי הוראת החוק הם יכולים להיות מתוקצבים רק באישור ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: מי יושב ראש הקרן?
אלעד עמיחי: המנהלת הכללית, אלונה שפר קארו, וחברים בקרן נציגי האוצר, נציגי המשרד, נציגי רשויות מקומיות וזהו.
אלעד עמיחי: חשבון הפיקדון; כמו שאמרתי, הכספים מחוק הפיקדון.
אלעד עמיחי: כיום יש בחשבון הפיקדון כ-70 מיליון שקלים כמו שמפורט בשקף השלישי.
אלעד עמיחי: מקור הכספים האלה, היושב ראש, הם בעיקר מהעבר, מקנסות ששילם תאגיד המחזור אל"ה (איסוף למען הסביבה) בשנים הראשונות שלא עמד ביעדי המחזור והצטברו שם כספים שבמשך תקופה די ארוכה היה דיון איך להוציא אותם והאם זה אמור לצאת לטובת תאגיד המחזור או לשימוש תאגיד המחזור ובפועל הכספים האלה הצטברו בקרן.
אלעד עמיחי: בשנה שעברה אישרנו הוצאה של מרבית הכספים, 41 מיליון שקלים אושרו לפעולות שונות לטובת איכות הסביבה וכיום יש 27.5 מיליון שקלים פנויים להקצאה.
אלעד עמיחי: המטרות שאפשר להוציא את הכספים אליהן; קודם כל בחוק הפיקדון נקבע שהכספים ישמשו לעידוד המחזור של מכלי משקה ולמטרות כלליות של שמירה על איכות הסביבה.
אלעד עמיחי: בעצם המטרות הורחבו למטרות הכלליות של הקרן, וזאת מתוך ראייה שחשבון היטל ההטמנה מכסה את כלל היקף המחזור ואנחנו מסתכלים על המחזור כדבר כולל, ולראיה גם בתמיכה שאנחנו נותנים לרשויות המקומיות דרך ההיטל ההטמנה אנחנו מכסים גם את נושא מכלי המשקה, שזה חלק קטן, כמו שאתה מכיר את כלל נושא האריזות שיטופלו על ידי תאגיד האריזות החדש והשלמה על ידי המשרד פעולות להפרדה במקור.
אלעד עמיחי: לכן יש לנו 28 מיליון שקלים שהם פנויים להקצאה והפעולות שאנחנו רוצים בהתאם להוראות הקבועות בחוק הן כאלה: קודם כל הפרויקט הראשון הוא פרויקט חוף נקי.
אלעד עמיחי: פרויקט חוף נקי קרץ כבר מספר שנים ובאמצעות הפרויקט הזה אנחנו מקצים כספים לרשויות המקומיות, על מנת לסייע במימון, לא לממן מימון מלא, של ניקיון החופים.
אלעד עמיחי: הפרויקט הזה רץ בהצלחה, כולל פעולות הסברה וחינוך ופעולות של מימון בפועל של הניקיון.
אלעד עמיחי: אנחנו רוצים להרחיב את הפרויקט גם השנה בעוד 4 מיליון שקלים ובתוספת של 2 מיליון שקלים, עודפים משנה שעברה, יעמדו לרשותנו להמשך הקיץ 6 מיליון שקלים לפרויקט.
אלעד עמיחי: הדבר השני הוא בדיקות מעבדה.
אלעד עמיחי: המשרד משקיע כספים לא מבוטלים בבדיקות מעבדה שמבצעים בכלי משפטי, אכיפתי, כדי לבסס את הראיות על הזיהומים.
אלעד עמיחי: אנחנו לא יכולים להגיע לבתי משפט בלי שהוכח זיהום בפועל.
אלעד עמיחי: כלומר גם אם אנחנו רואים זרימה בנחל, עדיין אתה צריך לעשות בדיקת מעבדה ולראות שאכן הנחל מזוהם במזהמים לסביבה וזה לא מים טהורים כמו שהרשויות, או אחרים, נוטים לטעון.
אלעד עמיחי: לכן בכל ענף וענף אנחנו נדרשים לבדיקות מעבדה, באוויר, במים, בקרקע.
אלעד עמיחי: הכל כדי לבסס את הממצאים שלנו.
אלעד עמיחי: הדבר השלישי זה שדרוג מערך תחנות ניטור אוויר.
אלעד עמיחי: החל מ-97' המשרד מפעיל מערך ניטור אוויר ארצי שמורכב מ-28 תחנות ניטור שפרושות ברחבי הארץ.
אלעד עמיחי: אם תרצה, נמצא איתנו מר תומר יחיאב, המנהל הטכני של המערך שיסביר קצת יותר.
אלעד עמיחי: המערך הזה פועל כבר, אמרתי, מ-97' ונזקק כרגע לשדרוג מקיף בציוד, כדי שימשיך לתת מענה לרשויות המקומיות ולמשרד ולציבור.
אלעד עמיחי: דרך אגב, כמו שאתם יודעים, המידע הזה זמין לציבור.
אלעד עמיחי: אם אתם לא יודעים, זה באתר של המשרד, אבל מדי פעם אתם גם שומעים בימים של סופות חול וזיהום כבד, או לפני ל"ג בעומר, אנחנו גם עולים לשידור ומזהירים את הציבור, את החולים ואת הקשישים לא לצאת, לא לעשות פעילות גופנית ועד לא מזמן היה גם אפילו בעיתון מדי יום מדד זיהום האוויר היומי, כמו תחזית מזג האוויר.
אלעד עמיחי: זה מערך ניטור האוויר ואנחנו רוצים לשדרג אותו, 13 שנים מאז שודרג הציוד לאחרונה.
אלעד עמיחי: פעולה נוספת בגובה של 10 מיליון שקלים, פיתוח מערכות המידע.
אלעד עמיחי: המשרד נמצא עשור מאחור בעניין מערכות המידע.
אלעד עמיחי: כמו שאתה רואה את החקיקה שהשר דוחף קדימה וקדימה, אנחנו רצים עם החקיקות ואיפשהו נשארנו מאחור במערכות המידע התומכות.
אלעד עמיחי: אי אפשר לנהל את חוק האריזות כמו שראינו בעולם וכמו שאנחנו רוצים בישראל בלי מערכת מידע.
אלעד עמיחי: אנחנו רוצים, למשל, שהדיווחים של יצרני האריזות יהיו ממוחשבים, ייכנסו ישר למערכת המידע במשרד והוא יעשה את החישובים של כמויות, מה היעדים שצריכים לעמוד בהם, האם עמדו ביעדים, האם נדרשים לשלם קנס או לא, סוגי החומרים השונים ובעצם זה, יחד עם היטל ההטמנה, שאנחנו נבנה לו גם במהלך של בניית מערכת מידע, בסוף תהיה לנו תמונה כוללת על ניהול משאבי הסביבה בישראל.
אלעד עמיחי: זו המטרה.
אלעד עמיחי: שוב, דיברתי על האריזות והפסולת, וזה בנושא האוויר וזה בנושא קרקעות מזוהמות, וחוק קרקעות מזוהמות עבר קריאה ראשונה.
אלעד עמיחי: כל הנושא הזה צריך קפיצת מדרגה, וגם להביא את זה למצב שזה יהיה זמין באינטרנט לציבור בהתאם לחוק חופש המידע וכמובן אנחנו מעוניינים שהנושאים יהיו שקופים.
אלעד עמיחי: צריך לפתח את מערכות המידע האלה.
אלעד עמיחי: אנחנו פועלים באמצעות אגף מערכות מידע שהולך ומתפתח וצריכים גם לתת מענה לתשתיות הפיזיות, שרתים כאלה ואחרים, אבל עיקר הכסף הוא לפיתוח מערכות המידע.
אלעד עמיחי: 10 מיליון שקלים---
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין, אנחנו צריכים לאשר רק את התוספת של ה-6.7 מיליון ₪?
כרמל שאמה-הכהן: רוב התקציב כבר כתוב, 'יתרת התחייבויות והקצות מאושרות משנים קודמות'.
כרמל שאמה-הכהן: התקציב שלכם הוא כמעט 70 מיליון ₪.
אלעד עמיחי: של קרן הפיקדון, כן.
כרמל שאמה-הכהן: של קרן הניקיון?
אלעד עמיחי: הרזרבה לפעולות מקצועיות נוספות, שאלת?
כרמל שאמה-הכהן: סך כל התקציב, אתם מציגים כמעט 70 מיליון שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: 64 מתוכם, אתם אומרים, זה יתרת התחייבויות והקצאות מאושרות משנים קודמות.
כרמל שאמה-הכהן: נשאר 6.7.
כרמל שאמה-הכהן: זה נייר שלכם.
קריאה: זו היתרה לשנת 2012 והחלוקה הפנימית והמטרות שאתם מבקשים.
כרמל שאמה-הכהן: טיפול לפסולת בניין, שהורדתם את זה ל-0?
קריאה: השנה אנחנו לא צריכים.
קריאה: אלה הפעולות שאנחנו צריכים השנה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר פרויקט חוף נקי יהיה כ-6 מיליון ₪.
אלעד עמיחי: יהיה בסך הכל.
אלעד עמיחי: אנחנו מבקשים עוד 4 והוא יהיה בסך הכל 6 מיליון ₪.
אלעד עמיחי: בדיקות מעבדה עוד 2.2, שדרוג מערך תחנות ניטור אוויר - 5 מיליון, פיתוח מערכות מידע תומכות לפעילות המקצועית של המשרד - 10 מיליון, פעולות לביקורת על חוק הפיקדון וחוק האריזות - 500,000 ופעולות מקצועיות נוספות - עוד כ-6 מיליון.
אלעד עמיחי: זו הבקשה שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסיפור של הביקורת, רק 500,000?
אלעד עמיחי: כבר הקצינו חלק בעבר, זו השלמה.
אלעד עמיחי: אנחנו רוצים לשכור חברה של רואי חשבון שהיא עושה את הביקורת מול חברות המשקאות, יצרני ויבואני המשקאות.
אלעד עמיחי: לנושא חוק האריזות, כמובן שאנחנו נשלים עוד בעתיד.
אלעד עמיחי: זה לא יספיק גם לחוק האריזות, אבל זה ייתן את הבסיס לשוק המשקאות שמשתלב עם חוק האריזות.
אלעד עמיחי: יש לנו חברה של רואי חשבון שעושים ביקורת ספרים ממש בחברות.
כרמל שאמה-הכהן: זה מספיק?
כרמל שאמה-הכהן: זה רק ביקורת ספרים?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא ביקורת גם---
אלעד עמיחי: יש לנו ביקורות שטח, עם המשטרה הירוקה, שהם עושים פשיטות בשטח, במחסנים וכאלה, ממש תופסים כאלה שלא הטביעו פיקדון, באים לסוּפֶּרים.