GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: השר מוגבל להארכה עד 1 בספטמבר.
אתי בנדלר: זאת אומרת שבכל מקרה החוק ייכנס לתוקפו לא יאוחר מ-1 בספטמבר.
אתי בנדלר: תצטרכו להביא שני צווים לצורך הארכה בין 19 לאוגוסט ל-1 בספטמבר, ככל שיהיה צורך בכך.
חוה ראובני: יש אפשרות להביא צווים בתאריכים האלה?
יערה למברגר: כן, יש אפשרות להביא לאישור הכנסת.
אתי בנדלר: בהתאם למה שהצעתם תקופת הניסוי מוארכת עד ה-19 באוגוסט.
אתי בנדלר: מה תעשו אם תסברו שיש צורך לאחר את תקופת הניסוי?
חוה ראובני: נצטרך לבוא לפני.
אתי בנדלר: זאת התשובה לגבי שניהם.
חוה ראובני: הארכת תקופת הניסוי תחייב שני צווים.
חוה ראובני: צו אחד להארכת תקופת הניסוי מכוח הוראת השעה, צו שני מכוח התיקון לפקודת מסילות הברזל לדחיית התחילה שלו.
אתי בנדלר: הצורך בשני הצווים נדרש כדי להגביל את הארכת תקופת הניסוי עד 1 בספטמבר לכל היותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה אם ב-1 בספטמבר הם רואים שיש להם את הבלתי צפויים והם לא מצליחים?
אתי בנדלר: אפשר להעביר חוק ב-3 קריאות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה במקרה שהם לא העבירו את החוק ב-3 קריאות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איזו סנקציה יש?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על מי הסנקציה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי הולך לשלם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם מי יש לדבר?
אתי בנדלר: הרכבת לא תיסע.
אתי בנדלר: זה יהיה הדבר היחידי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה אם טוב מה שאנחנו עושים.
אתי בנדלר: אין לי פתרון לעניין הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא יכולים לבוא עם פתרון?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש אפשרות שנגיד מה תהיה הסנקציה, התרופה במקרה שזה קורה?
אתי בנדלר: כלפי מי?
חוה ראובני: אין בשום דין חובה להפעיל את הרכבת.
חוה ראובני: ממילא אי אפשר להטיל סנקציה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בגלל שאין שום דין להפעיל את הרכבת אף אחד לא מפעיל את הרכבת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לאף אחד לא איכפת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולנו יושבים כאן תחת מזגנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל המהנדסים ומשרד התחבורה יושבים כאן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת מתי עשיתם סיור במרכז העיר בירושלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים שם נקרעים, משפחות נהרסות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי אחראי במדינה הזאת כלפי התושבים, כלפי האזרחים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מישהו שייתן לי תשובה.
חוה ראובני: כל שאני יכולה לחזור ולומר הוא שאנחנו בהחלט מעוניינים שהרכבת תפעל בהפעלה מסחרית מה שיותר מהר.
חוה ראובני: מבחינתנו זה לא 1 בספטמבר, זה 19 באוגוסט.
חוה ראובני: אני בטוחה שהזכיין מעוניין לסיים את תקופת הניסוי ולהיכנס להפעלה מסחרית כי רק אז הוא מתחיל להכניס כספים.
חוה ראובני: יש לו את האינטרס הראשון להיכנס להפעלה מסחרית מה שיותר מהר.
חוה ראובני: כל מה שהוא עשה עד עכשיו רק עלה לו.
חוה ראובני: הוא מתחיל להרוויח רק ביום שהוא נכנס להפעלה מסחרית.
חוה ראובני: יש לנו אינטרס משותף כמשרד התחבורה שאחראי על מתן השירות של התחבורה הציבורית לציבור, אבל יחד עם זאת האחריות שלנו מחייבת לרוץ קדימה בזהירות ולא לדרוך על בורות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בדקנו את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמו 40 ס"מ של מסילת ברזל כל יום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בגלל שאין דין ואף אחד לא אחראי לשום דבר עובדים לאט לאט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בנו את המדינה הזאת יותר מהר מאשר את הרכבת הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יוצאת מפה ממש מבולבלת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאף אחד לא מעוניין ברכבת הזאת, לאף אחד לא כואב הרכבת הזאת, אין שום סנקציה לשום גורם במידה והרכבת לא פועלת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו הסתובבנו שם וראינו אנשים שאיבדו משפחות, ראינו שנהרסו משפחות, שאנשים הגיעו מתחת לקו העוני בעקבות הדבר הזה ולאף אחד לא אכפת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאני רואה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נצביע על זה סתם כי ב-1 בספטמבר הרכבת לא תיסע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חוץ מדינג-דונג לא יקרה שום דבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לשלוח אותם על-מנת שיבואו עם פתרונות, עם מה הם הולכים לעשות ב-1 בספטמבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה יקרה אם זה לא יהיה ב-1 בספטמבר?
חוה ראובני: אני בהחלט מבינה את הרצון של הוועדה להגביל את המועד ולא לאפשר להגיע לאפריל 2012 כפי שחוק הוראת השעה מאפשר.
חוה ראובני: אנחנו חושבים ש-1 בספטמבר עלול להיות מיטת סדום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם באים מלכתחילה עם כוונה להזיז את המועד לעוד שנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאת אומרת.
יערה למברגר: 1 בספטמבר יוצא יום שישי.
יערה למברגר: הכנסת תהיה בפגרה.
יערה למברגר: יש הבדל בין להגיד את הטענה שאנחנו יוצרים פה מראש מצב שייצור אילוצים לא ישימים, לבין ללכת רחוק כפי שטוענת חברת הכנסת.
יערה למברגר: אני מצטערת, זאת לא אותה טענה.
חוה ראובני: מבחינתנו זה 19 באוגוסט - שלא יישמע כאילו אני אומרת שזה צריך להיות מועד מאוחר יותר – כי אחרת אנחנו נגיע למצב שבו נרצה להאריך את תקופת הניסוי כי צריך עוד ניסויים, הפעלה מסחרית לא תהיה כי אין אישור בטיחות, הניסויים הנדרשים כדי להגיע להפעלה מסחרית לא יתאפשרו מבחינה חוקית וכל מה שנעשה זה להמתין עד נובמבר לחוק ב-3 בקריאות כדי שנוכל לחדש את הניסויים.
חוה ראובני: זה פשוט השחתה של חודשיים.
דנית גלעד: למה הוועדה מבינה שמשמעות כניסתו של תיקון החקיקה לתוקף זה שאי אפשר יהיה יותר לבצע ניסויים ברכבת הקלה?
חוה ראובני: יש איסורים בחוק להיתר הפעלה.
חוה ראובני: כל הדברים האלה לא יהיו.
אתי בנדלר: הנושא נבדק במשרד המשפטים בהתאם לפנייתו של עו"ד עצמון שהעלה את הסוגיה הזאת.
אתי בנדלר: הוא פנה למשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
אתי בנדלר: הם בדקו את הסוגיה הזאת והגיעו למסקנה שמבחינה משפטית לא ניתן שגם חוק הוראת השעה וגם התיקון לפקודת מסילות הברזל יחיו יחד בו זמנית.
דנית גלעד: זה שהם לא יכולים לחיות ביחד בו זמנית זה נכון.
חוה ראובני: האם אפשר לקבוע 1 באוקטובר, שזה חודש אחד לפני החגים?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נאריך את זה עד 8 בספטמבר.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שרמת הגמישות והיצירתיות שהופגנה כאן על ידי כולם לאפשר כל מיני בקשות חריגות של הארכת זמנים מיצתה את עצמה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה עוד לא השתחררה מהרושם של הסיור בתוואי הרכבת הקלה, מההשלכות הקשות על תושבי ירושלים, בעיקר על סוחרי מרכז העיר וסוחרי השוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה פשוט בושה למדינה שעד היום הרכבת הזאת לא פועלת.
כרמל שאמה-הכהן: כל יום כזה שנמשך רק מגדיל את התופעה השלילית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ניתן שבוע נוסף עד 8 בספטמבר.
אתי בנדלר: סעיף התחילה המוצע לתיקון פקודת מסילות הברזל הוא כפי שקראתי, רק שבמקום 1 בספטמבר יהיה 8 בספטמבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין לכם איזה תאריך שאתם חושבים שזה הסוף, שזה הזמן המקסימאלי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש משהו שחשבתם עליו?
שמחה אורנשטיין: כל הגורמים חברו ביחד לזכיין.
שמחה אורנשטיין: כל גורמי המדינה עושים מאמץ אדיר כדי שהרכבת תופעל ב-19 באוגוסט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה עוד פעם מדבר בסיסמאות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמענו מהיועצת המשפטית שאומרת ש-1 בספטמבר עלול לתקוע את כל הפרויקט.
יערה למברגר: אני רואה הבדל בין להגיד שאנחנו נותנים פה אפשרות משפטית להארכה, לבין להגיד שאנחנו אומרים שזה 1 בספטמבר.
יערה למברגר: אני לא חושבת שאף אחד מהנוכחים פה אמר שזה 1 בספטמבר.
יערה למברגר: גברת ראובני אמרה ההיפך.
חוה ראובני: התאריך מבחינתנו הוא 19 באוגוסט.
כרמל שאמה-הכהן: אמרתם גם את התאריך של 1 בספטמבר.
חוה ראובני: אנחנו לא רוצים להיות נעולים היה ויקרו דברים שאנחנו לא רוצים.
חוה ראובני: אפשר לשאול את הזכיין, הוא צריך להפעיל את זה .
כרמל שאמה-הכהן: ה-8 לספטמבר פותר לכם את הבעיה?
גיתית שיינין: המדינה והזכיין עושים מאמצים כבירים.
גיתית שיינין: כולנו מתכוונים ל-19 באוגוסט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה רק כרגע?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הגענו לזה שזה רק כרגע?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה הייתם לפני שנה, לפני שנתיים?
גיתית שיינין: הזכיין והמדינה עושים את המאמצים הכבירים כדי להגיע ל-19 באוגוסט.
גיתית שיינין: התאריך שידוע לכולנו הוא ה-19 באוגוסט.
גיתית שיינין: אנחנו עושים את המאמצים האלה מזה שנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: על סמך מה התאריך הזה נקבע?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הלכתם למקובל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בדקתם שזה התאריך הטוב?
גיתית שיינין: על ידי הבוררים שמבררים את כל הליך הבנייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 1 בספטמבר מבחינת
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כם זה בעצם תוספת גדולה מאוד מעבר לבוררים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מתאים לכם?
גיתית שיינין: אני לא יכולה לקבוע לכנסת מה להחליט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי מהזכיינים האדם שמומחה לבטיחות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה דבר כזה?
גיתית שיינין: אף אחד לא זימן.
גיתית שיינין: אף אחד לא הודיע לנו שיידרשו אנשים.
גיתית שיינין: .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם לא נראה לכם הגיוני שאם מדברים על דחייה של הפעלת הרכבת בגלל בעיות בטיחות, שזאת הסיבה שהיא לא מופעלת, האדם הראשון שצריך להיות בוועדת הכלכלה זה האדם שמתעסק בבטיחות, לא היועצת המשפטית?
גיתית שיינין: כפי שנאמר כאן על ידי מר שמחה אורנשטיין שמלווה את הפרויקט מטעם המדינה, הנושא כרגע מצוי בידי יועץ בלתי תלוי ועצמאי של המדינה.
שמחה אורנשטיין: המדינה מממנת אותו, אבל הוא בלתי תלוי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי אפשר להיות בלתי תלוי כשאתה ממומן על ידי גוף מסוים.
שמחה אורנשטיין: זה נוהל מקובל בעולם הרכבות.
שמחה אורנשטיין: זאת לא המצאה שלנו.
שמחה אורנשטיין: כך מאשרים רכבות.
שמחה אורנשטיין: אנחנו לא יכולים לכפות עליו שום דבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל בעיה של בטיחות שתהיה ברכבת במידה והרכבת מתחילה לפעול זה על ראשו של אותו אדם שממומן על ידי המדינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא יבוא ויגיד: אני נותן לכם אישור, אפשר לתפעל את הרכבת?
שמחה אורנשטיין: זה מקצועו.
שמחה אורנשטיין: יש לו את כל התעודות.
שמחה אורנשטיין: הוא לא עשה את זה פעם אחת.
שמחה אורנשטיין: הוא עשה את זה בהרבה מקומות בעולם.
שמחה אורנשטיין: הם תרמו הרבה מאוד לנושא של בטיחות הרכבת הקלה.
שמחה אורנשטיין: מקובל שהם הראשונים בשרשרת שמאשרים את זה.
שמחה אורנשטיין: כמובן שהזכיין מחזיק את המומחים שלו שעבדו לאורך כל השנים ובדקו את זה.
שמחה אורנשטיין: המדינה מפקחת מלמעלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שיבואו לפה מחר עם תשובות של בטיחות ויגידו לנו.
חוה ראובני: היינו מבקשים מועד מאוחר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: יותר מאוחר מה-8?
חוה ראובני: מה-8.
חוה ראובני: המועד לא בשליטתנו.
חוה ראובני: אחד הגורמים שקובעים את המועדים הסופיים אלה הבוררים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על נוסח הסעיף כפי שהוצג עם השינוי, כשבסופו במקום ה-8 בספטמבר יהיה 15 בספטמבר.
כרמל שאמה-הכהן: צהריים טובים, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 102), התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בהצעת חוק ממשלתית שעברה במליאה בקריאה ראשונה ב-30 במארס 2011.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק זו באה להסדיר את נושא לימוד הנהיגה בתיאוריה ובמעשי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שיש מחלוקת לגבי ההצעה בקרב מורי הנהיגה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תבחן, תשמע את כל הדעות, תשמע את החלטת הממשלה, תשמע את הגורמים האחרים, את גישתם לעניין.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן שהמשקל הרב ביותר יינתן לשיקולי בטיחות הנהיגה וההכשרה הראויה ביותר לתלמידים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה היא גם ועדה צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: היא תבדוק את העלויות ותשקול דבר מול דבר.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית יציג את זה נציג משרד התחבורה.
עוזי יצחקי: אני אציג בקצרה את הנקודות העיקריות.
עוזי יצחקי: אני לא אכנס ממש לעומק.
עוזי יצחקי: כמובן שיתקיים דיון.
עוזי יצחקי: הכינו פה מצגות.
עוזי יצחקי: יש פה כמה דברים חשובים ביותר מבחינת המצע לדיון.
עוזי יצחקי: נהגים צעירים מעורבים יותר בתאונות דרכים.
עוזי יצחקי: אלה נתונים מובהקים, אלה נתונים ברורים.
עוזי יצחקי: נמצאים פה גופים שבודקים ועובדים על הדברים האלה.
עוזי יצחקי: יש את הרשות הלאומית, עמותת אור ירוק וגורמים נוספים.
עוזי יצחקי: אין חילוקי דעות על הדבר הזה.
עוזי יצחקי: אנחנו כמשרד התחבורה, באמצעות אגף הרישוי שאחראי על הכשרת הנהג במדינת ישראל, נדרשים לשפר את תכנית ההכשרה ונדרשים לבדוק מעת לעת איך אנחנו מטפלים באותם נתונים עגומים של מעורבות צעירים בתאונות דרכים.
עוזי יצחקי: זאת נקודת הפתיחה, זה הבסיס.
עוזי יצחקי: תכנית ההכשרה לא עברה שינוי מהותי.
עוזי יצחקי: לתכנית ההכשרה הנוכחית יש מספר נקודות חולשה בולטות מאוד.
עוזי יצחקי: חייבים לתקן אותה.
עוזי יצחקי: שיטת ההכשרה לא מכשירה היום את התלמיד באופן מעשי ללימודי הנהיגה.
עוזי יצחקי: בית הספר הוא לא מסגרת לימודית וגם לא מסגרת ארגונית.
עוזי יצחקי: לא רואים את בית הספר.
עוזי יצחקי: לפעמים בית הספר הוא משהו שבבוקר פתוח עם שולחן וטלפון, לפעמים בערב הוא חנות לממכר ממתקים ודברים אחרים.
עוזי יצחקי: גם על זה פה ידברו.
עוזי יצחקי: מהיום הראשון התלמיד נפגש עם המורה.
עוזי יצחקי: מדובר בלימוד פרטני.
עוזי יצחקי: המורה מלמד את התלמיד איך לעבור את הטסט, הוא לא מלמד אותו איך להיות נהג.
עוזי יצחקי: את התיאוריה הוא לומד לבד ועובר במרכזי התיאוריה בלי שום קשר לנהיגה המעשית.
עוזי יצחקי: בשנים האחרונות - יגידו את זה אחרי אנשים שהיו בשנים האלה והיום הם לא במערכת - בדקנו מספר חלופות.
עוזי יצחקי: בררנו, מיפינו, ראינו מה טוב ומה לא טוב.
עוזי יצחקי: הצעת החוק שקיבלה ביטוי דרך כל הפעילות כוללת שני מרכיבים עיקריים.
עוזי יצחקי: מרכיב אחד זה מרכז לימוד נהיגה, לעשות את בית הספר כבית ספר ללימודי נהיגה ולא כמשהו סתם שצריך בתקנות.
עוזי יצחקי: המרכיב השני, שהוא חשוב לא פחות, זה רישיון נהיגה מדורג שעיקרו להגדיל את תקופת הליווי.
עוזי יצחקי: בקטע של ההיבט הציבורי אני רוצה להגיד כמה מילים.
עוזי יצחקי: בחירת החלופה המומלצת וגיבוש הצעת החוק היו בצורה ציבורית גלויה ופתוחה.
עוזי יצחקי: זה לא היה בהיחבא.
עוזי יצחקי: זה היה לבוא, לראות את כל הדברים ולשתף את כל מי שצריך.
כרמל שאמה-הכהן: זה היה בשיתוף הציבור?
עוזי יצחקי: בשיתוף כולם.
עוזי יצחקי: התחלנו ב-2004.
אברהם מיכאלי: תפרט לנו מי זה כולם.
קריאה: מידיעה שלנו זה לא היה בשיתוף עם כולם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולם זה כל עם ישראל?
עוזי יצחקי: ב-2004 הקמנו את הוועדה הציבורית הראשונה.
עוזי יצחקי: היא בדקה את החלופות, מיפתה את החלופות, ראתה מה טוב ומה לא טוב והמליצה על חלופה נבחרת, על חלופה מומלצת.
כרמל שאמה-הכהן: מתי התחיל התהליך?
עוזי יצחקי: ב-2004.
אתי בנדלר: מה זו ועדה ציבורית?
עוזי יצחקי: ועדה ציבורית זו ועדה של נציגים ממשרדי הממשלה ונציגי ציבורי שנבחרו מקרב הציבור הרחב.
עוזי יצחקי: שותפו ארגוני הצרכנים והארגונים של מורי הנהיגה.
עוזי יצחקי: חלקם נמצאים פה.
לאה ורון: מתי הוועדה הציבורית סיימה את עבודתה?
עוזי יצחקי: הראשונה ב-2006.
לאה ורון: אחריה הייתה עוד ועדה ציבורית?
עוזי יצחקי: הייתה עוד ועדה ציבורית שלקחה את החלופה המומלצת, פירקה אותה לגורמים, בדקה אותה מכל הכיוונים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי היה בוועדה הציבורית?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוזי יצחקי בוועדה הציבורית השנייה היו נציגי משרד התחבורה, נציגי ציבור, ארגוני צרכנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמעו עמותות וגופים שפעילים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חלקם נמצאים פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוועדה השנייה לקחה את התכניות ובדקה אותן היטב.
לאה ורון: למה הוקמה בכלל ועדה ציבורית שנייה?
עוזי יצחקי: הראשונה מיפתה חלופות, בדקה חלופות.
עוזי יצחקי: הלכו על העניין של מרכז לימוד נהיגה.
עוזי יצחקי: הוועדה השנייה לקחה את החלופה הזאת, פירקה אותה לפרטים, פירקה אותה מבחינת יעדים, תכניות עבודה.
לאה ורון: היא בחנה את החלופה מתוך החלופות שהוועדה הראשונה המליצה?
עוזי יצחקי: את החלופה המומלצת היא פירקה לגורמים.
עוזי יצחקי: אנחנו לא הסתפקנו בהמלצה שלה.
עוזי יצחקי: אמרנו שלא נסתפק, שלא נלך לתקן חוקים ותקנות, שלא נטיל כלום על עם ישראל אם לא נעשה פיילוט.
עוזי יצחקי: נעשה פיילוט אמיתי לדבר שנמצא היום בהצעת החוק.
עוזי יצחקי: נעשה פיילוט אמיתי בכפר סבא.
עוזי יצחקי: הרשות הלאומית, שנמצאים פה גם נציגיה בעבר, השקיעו הרבה ומימנו את הפעילות הזאת.
עוזי יצחקי: לאחר הפיילוט נבחנו הדברים, תוקנו הדברים.
עוזי יצחקי: נעשו תכניות מפורטות יותר, אם זה לתלמידים, אם זה מערכי שיעור.
לאה ורון: לישיבה הבאה נזמין את דודו משה שעמד בראש הפיילוט.
עוזי יצחקי: הוא לא עמד בראש הפיילוט.
עוזי יצחקי: אחרים עמדו בראש הפיילוט.
עוזי יצחקי: הוא היה מנהל המל"ן שהקמנו לדוגמה.
עוזי יצחקי: אני אשמח שתזמינו אותו.
עוזי יצחקי: זה היה בכפר סבא.
עוזי יצחקי: נעשתה שם עבודה מאוד מאומצת עם 117 אנשים.
עוזי יצחקי: תוצאות הוועדה והפיילוט עברו למערכי שיעור.
עוזי יצחקי: הוכשרו בוחנים, הוכשרו מורי נהיגה.
עוזי יצחקי: כמעט כל מורי הנהיגה במדינת ישראל עברו את ההכשרה הזאת כדי לבוא ולראות את התכניות עצמן.
עוזי יצחקי: רק לאחר מכן גיבשנו את הצעת החוק שעברה ועדת שרים לחקיקה והגיעה לאחר קריאה ראשונה לכנסת.
עוזי יצחקי: שר התחבורה הקודם, מר שאול מופז, וגם שר התחבורה הנוכחי, מר ישראל כץ, שאישרו את התכניות, עמדו על זה שהנושא יבוא בתיקון חקיקה ראשי, שיהיה שקוף , גלוי כך שכל מי שירצה לבוא ולומר את הדברים, להעיר את הדברים יוכל לבוא ולומר אותם.
עוזי יצחקי: הפומביות פה חשובה מאוד.
עוזי יצחקי: אנחנו לא נעולים.
עוזי יצחקי: אנחנו נשמח לשמוע דברים כמו ששמענו דברים, אבל להיות עם ראש פתוח כי הנתונים הם לא טובים וחייבים שינוי.
עוזי יצחקי: זה לא היה בשלוף.
עוזי יצחקי: זה מספר שנים.
עוזי יצחקי: זה לא סתם לכבות איזו שהיא שריפה.
עוזי יצחקי: זה תהליך מובנה וארוך.
לאה ורון: שחייב תיקוני חקיקה.
עוזי יצחקי: אנחנו סבורים שהדיונים בוועדה יסללו את הדרך, בשינויים כאלה ואחרים ובהוצאת דברים והכנסת דברים, להצעת חוק שתגיע לקריאה שנייה ושלישית ותשפר את המצב הקיים.
עוזי יצחקי: מילה אחת למתנגדים.
עוזי יצחקי: לכל תהליך שיש בו שינוי מהותי, שיש בו שינוי בסיסי יהיו התנגדויות.
עוזי יצחקי: טבעי שיהיו אנשים שיראו את עצמם נפגעים בעניין הזה.
עוזי יצחקי: זה דבר טבעי.
עוזי יצחקי: צריך לראות את המטרה העיקרית לנגד עינינו, שהיא להפחית את מספר הנפגעים בתאונות דרכים בקרב נהגים צעירים.
עוזי יצחקי: זה מה שאנחנו רוצים.
עוזי יצחקי: כמו שאמרתי, יש התנגדויות.
עוזי יצחקי: זה טבעי שיהיו.
עוזי יצחקי: אנחנו נבוא ונתקן, אם צריך, את הדברים.
עוזי יצחקי: גם לאחר מכן אנחנו נתקן את הדברים.
עוזי יצחקי: הרשות הלאומית תלווה את זה במחקר מלווה.
עוזי יצחקי: תוך כדי תנועה יבואו ויהיו שינויים.
עוזי יצחקי: אני קורא למתנגדים ולאנשים שרואים שקם ונוצר משהו חדש בהכשרת הנהג במדינת ישראל לתת יד, לתת כתף כדי להגיע למטרה העיקרית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר להתחיל לעשות את הפיילוטים האלה או להפעיל את התכנית שלכם כך שכל תלמיד, לפחות ב-3 השנים הקרובות, לא ישלם שום דבר על לימוד התיאוריה?
עוזי יצחקי: מאיזו בחינה הוא לא ישלם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא ילך לבית הספר שאתה מקים אבל לא ישלם עליו, הוא יהיה בחינם.
עוזי יצחקי: אנחנו ניכנס לעניין הזה.
עוזי יצחקי: לפני הצעת החוק נבחנו כל ההיבטים, כולל העלויות, כולל ההגבלים העסקיים, כולל הרבה מאוד דברים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם ניתן לתת את לימודי התיאוריה בבתי הספר בחינם?
עוזי יצחקי: אני מבין שזה עניין שקצת מציק.
עוזי יצחקי: פרסמו פרסומים שאין להם בסיס.
עוזי יצחקי: הם יותר נופחו מסיבות כאלו ואחרות.
עוזי יצחקי: אנחנו סבורים שגם במצב הקיים היום האנשים שמתקשים נדרשים לסיוע.
עוזי יצחקי: הם מקבלים סיוע לא באופן מסודר כמו שאנחנו מציעים.
עוזי יצחקי: אם אנחנו מסתכלים על מכלול ההיבטים והעלויות שהתכנית הזאת מציעה, אין פה תוספת עלויות שמוטלת על התלמידים.
עוזי יצחקי: לקחנו את זה בחשבון.
עוזי יצחקי: השר לפני שחתם על הדברים האלה היה רגיש לדברים האלה.
עוזי יצחקי: העניינים האלה נבחנו.
עוזי יצחקי: יש פה את האנשים שביצעו את פירוט העלויות.
עוזי יצחקי: בשורה התחתונה לא נראה תוספת של עלויות למחיר לימוד הנהיגה.
עוזי יצחקי: יפרטו את זה אחריי.
עוזי יצחקי: אני לא פוסל את מה שאת אומרת.
עוזי יצחקי: בהיבטים מסוימים או בחלופות מסוימות אנחנו נבחן אפשרויות אחרות.
אברהם מיכאלי: אני מבין שאתם מציעים את הצעת החוק שלכם על בסיס פיילוט שביצעתם.
עוזי יצחקי: לא רק על בסיס פיילוט.
אברהם מיכאלי: ככה אתה כותבים בהסבר לחוק.
עוזי יצחקי: הפיילוט היה חולייה אחת מתוך התהליך שגיבש את החלופה הזאת, בדק אותה, קיבל עיבוי לתכניות האלו, לא סתם השאיר את זה כמשהו תיאורטי שקיים רק על הנייר.
עוזי יצחקי: חלק מהעניין הזה היה הפיילוט.
אברהם מיכאלי: האם תוכל להציג לוועדה את הנתונים מבחינת הצלחת הפיילוט?
עוזי יצחקי: אני אתן לד"ר שי סופר, המדען הראשי של הרשות הלאומית אשר מימנה את הפיילוט שבוצע באמצעות גורם חיצוני אקדמאי של אוניברסיטת תל-אביב, להגיד כמה מילים על זה.
חמדה גאנם: אני אציג בקצרה את המצגת שמסבירה את כל התהליך שדיבר עליו עוזי יצחקי.
חמדה גאנם: אחוז הנהגים הצעירים מכלל האוכלוסייה של הנהגים הוא כ-15%.
חמדה גאנם: המעורבות שלהם בתאונות קטלניות הוא כ-20%.
חמדה גאנם: אנחנו מדברים על נהגים צעירים עד גיל 24.
חמדה גאנם: הרקע להקמת המל"ן.
חמדה גאנם: התכנית להכשרת הנהג בישראל לא עברה שינוי מהותי הרבה מאוד שנים, אולי אפילו מאז קום המדינה.
חמדה גאנם: בתי הספר לא מהווים שום מסגרת לימודית.
חמדה גאנם: אין שום קשר בין התלמיד לבית הספר.
חמדה גאנם: במרבית המקומות התלמידים לא מגיעים לבית הספר, הם לא יודעים על הקיום שלו.
חמדה גאנם: מה שאנחנו רוצים ליצור כאן זאת מסגרת לימודית שבתוכה יהיה הלימוד התיאורטי, המעשי והשילוב של שניהם.
חמדה גאנם: כל הלימוד העיוני נעשה היום בצורה מאוד אישית, ללא שום הכוונה וללא שום הדרכה.
חמדה גאנם: אין אינטגרציה בין הלימוד המעשי ללימוד העיוני.
חמדה גאנם: מרבית בתי הספר בארץ לא מהווים מסגרת מפקחת על רמת הלימוד.
חמדה גאנם: אין בעצם מסגרת לימודית.
חמדה גאנם: לא קיימת מערכת להפריה מקצועית בקרב המורים לנהיגה.
חמדה גאנם: אין מדדים אובייקטים לאיכות המורה.
חמדה גאנם: הלימוד המעשי נעשה לשם מעבר המבחן המעשי החיצוני, לא לשם הקניית תרבות נהיגה וראייה תעבורתית.
חמדה גאנם: מבחינת הרקע להקמת המל"ן.
חמדה גאנם: בעולם קיימים מודלים רבים אחרים להכשרת הנהג.
חמדה גאנם: בחנו כמה ארצות בעולם, כמו גרמניה ופינלנד שהולכות על המסגרת שלנו להקמת בתי ספר שיש בהם מסגרת לימודית תיאורטית ומעשית.
חמדה גאנם: אנחנו כמדינה מתקדמת חייבים להתאים את עצמנו למדינות אחרות מתקדמות בעולם.
חמדה גאנם: הייעוד של המל"ן.
חמדה גאנם: אנחנו רוצים לצמצם את מספר תאונות הדרכים בקרב הנהגים הצעירים.
חמדה גאנם: מי שהיה שותף לכל התהליך הזה היה אגף הרישוי, הרשות הלאומית וארגון מורי הנהיגה הארצי שתומך בעמדה שלנו.
חמדה גאנם: יתרונות השיטה: יצירת מסגרת לימודית אחידה ומובנת המשלבת בין הלימודים העיונים והמעשיים.
חמדה גאנם: הלימוד העיוני יתבצע באמצעות מערכת מולטי מדיה מתקדמת, יצירת אתגר מקצועי למורים, מסגרת לפיקוח ובקרה על איכות הלמידה ואיכות המורים, לימוד מעמיק של החומר העיוני כאמצעי להקניית תרבות נהיגה וראייה תעבורתית.
חמדה גאנם: המל"ן שאנחנו מדברים עליו זה בית ספר מאוד מאוד קטן.
חמדה גאנם: הגודל הוא 75 מטר.
חמדה גאנם: אנחנו נתחשב באזורים כמו הפריפריה בגלל האוכלוסייה המועטה שיש שם.
חמדה גאנם: אגף הרישוי יתחשב ויקטין את העלויות במקומות האלה.
חמדה גאנם: יש כיתת לימוד של 36 מטר, חדר מנהל מקצועי, חדר מחשב של 6 עמדות ב-12 מטר, חדר קבלה, ארכיב ורישום ב-15 מטר.
יצחק וקנין: כמה כיתות כאלו אתם אמורים לפתוח?
חמדה גאנם: כיתה אחת.
חמדה גאנם: אם מישהו ירצה להקים בית ספר יותר גדול שיהיו בו יותר כיתות אנחנו נעשה את ההתאמה.
יצחק וקנין: מה זאת אומרת כיתה?
יצחק וקנין: כיתה אחת תשרת את כל מדינת ישראל?
קריאה: כיתה אחת בכל מרכז לימודי.
כרמל שאמה-הכהן: זה הגודל המינימאלי של בית ספר.
חמדה גאנם: זה המספר המינימאלי שצריך להיות.
חמדה גאנם: אנחנו נתחשב בפריפריה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי יממן את בתי הספר האלה?
חמדה גאנם: המורים לנהיגה, מי שאחראי על בתי הספר היום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הבדיחה הכי טובה ששמעתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברור שהתלמיד יממן את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אף מורה לא יממן את זה.
חנניה אפנג'ר: אני רוצה להסביר על שלבי הלימוד המוצעים.
חנניה אפנג'ר: בהצעה שלנו יהיו 3 שיעורים ראשונים שיבצע מורה הנהיגה.
חנניה אפנג'ר: זה יוצר את הקשר הראשוני בין המורה לתלמיד.
חנניה אפנג'ר: אחר כך יהיה המשך לימוד עיוני ומעשי.
חנניה אפנג'ר: ילמדו את העיוני בתוך המל"ן, כאשר באותו זמן יוכלו להמשיך ללמוד אצל מורה הנהיגה.
חנניה אפנג'ר: בסיום הלימוד העיוני יהיה מבחן פנימי על ידי המל"ן, כאשר מי שיעבור אותו יקבל אישור ללכת למבחן חיצוני במשרד הרישוי.
חנניה אפנג'ר: אחר כך יהיה המשך לימוד מעשי וטסט פנימי שיתבצע על ידי בית הספר לנהיגה.
חנניה אפנג'ר: בסיום הטסט הפנימי יהיה צורך להוציא למסלול אתגרי של 100 קילומטר.
חנניה אפנג'ר: צריך יהיה לנסוע עם 3 תלמידים ולתרגל אותם בנסיעה בדרך הררית, בדרך מהירה, בתנועה כבדה.
חנניה אפנג'ר: אנחנו רוצים שהתלמיד יעבור את כל השלבים האלה לפני שהוא מגיע לטסט החיצוני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הוא יעשה את זה?
חנניה אפנג'ר: מעלה אשתאול הוא מקום מצוין כדי לתרגל ירידות, עליות, סיבובים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה במישור החוף יש עלייה?
חנניה אפנג'ר: ממישור החוף אפשר לנסוע לירושלים.
חנניה אפנג'ר: המורה לוקח 3 תלמידים.
חנניה אפנג'ר: בצפון יש את מעלה בית אורן.
חנניה אפנג'ר: בדרום יש את הירידות לסדום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי משלם על הדלק של המורה שמביא 3 תלמידים?
חנניה אפנג'ר: המורה מקבל כסף עבור השיעורים.
חנניה אפנג'ר: הוא לא נותן מתנה לתלמיד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד מעריכה את שר התחבורה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא אחד השרים המוערכים על ידי ועל ידי הרבה מאוד אנשים, אבל ההצעה הזאת זה הדבר הכי מצחיק שהגיע לוועדת הכלכלה.
חנניה אפנג'ר: בסיום הטסט החיצוני התלמיד מקבל רישיון נהיגה מדורג.
חנניה אפנג'ר: תחילת לימוד הנהיגה יהיה בגיל 16 וחצי כמו שזה היום.
חנניה אפנג'ר: יהיה גם מבחן נהיגה עיוני.
חנניה אפנג'ר: בגיל 16 וחצי ניתן ללכת לתיאוריה ולהתחיל את הלימודים המעשיים.
חנניה אפנג'ר: גיל המבחן המעשי יורד מ-17 ל-16 ו-9 חודשים.
חנניה אפנג'ר: זה בגלל שאנחנו מאריכים את תקופת הליווי.
חנניה אפנג'ר: לא עושים את זה על חשבון התלמיד כדי שהוא לא יפסיד.
חנניה אפנג'ר: הוא יכול לנהוג מגיל 16 ו-9 חודשים.
חנניה אפנג'ר: הוא יקבל היתר נהיגה ממשרד הרישוי לחצי שנה, כאשר בהיתר יהיה כתוב שהוא רשאי לנהוג עם מלווה.
חנניה אפנג'ר: הוא יקבל ערכת הדרכה שבה יהיה הסבר להורה שלו או למי שילווה אותו מה בדיוק הוא יעשה בתור מלווה.
חנניה אפנג'ר: הוא יחתום על תצהיר שהליווי אכן התבצע, לא כמו היום.
חנניה אפנג'ר: אם לא עושים היום ליווי ולא נוהגים אף אחד לא יודע אם היה או לא היה ליווי.
חנניה אפנג'ר: אנחנו מבקשים שיהיה תצהיר.
חנניה אפנג'ר: משך הליווי יהיה 3 חודשים, לא משנה אם ביום או בלילה.
חנניה אפנג'ר: אחרי 3 חודשים, שזה בגיל 17, יהיה לו ליווי רק בלילה, כלומר משעה 21:00 עד 6:00.
חנניה אפנג'ר: ביום הוא יוכל לנהוג ללא ליווי.
חנניה אפנג'ר: בתום הליווי הוא והמלווה שלו יחתמו על תצהיר שאכן התבצע הליווי.
חנניה אפנג'ר: אחר כך הוא יקבל רישיון נהיגה של נהג חדש למשך שנה וחצי נוספים.
חנניה אפנג'ר: חצי השנה של הליווי נכללת בתוך השנתיים שבהן הוא מחויב להיות נהג חדש.
חנניה אפנג'ר: לאחר מכן הוא יקבל רישיון קבוע ל-5 שנים.
חנניה אפנג'ר: בתום 5 שנים הוא יצטרך לבוא לרענון, מה שנקראים היום קורסי חובה.
חנניה אפנג'ר: שותפים לזה אגף הרישוי, משרד התחבורה, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, ארגון מורי הנהיגה הארצי.
קריאה: אין ארגון מורי נהיגה.
חנניה אפנג'ר: זה מה שהיה בתקופה שהייתה הוועדה.
קריאה: אף אחד לא מייצג אותנו.
חנניה אפנג'ר: בוצע הפיילוט.
חנניה אפנג'ר: הוקם מרכז לימוד נהיגה בכפר סבא על פי המלצת הוועדה שפעלה בין השנים 2004-2006.
חנניה אפנג'ר: עד היום הוכשרו כ-4000 מורים לנהיגה בתכנים העיונים של הוראת הנהיגה.
חנניה אפנג'ר: הם הוסמכו ללמד את הפרק המעשי במסגרת המל"ן.
חנניה אפנג'ר: הוכשרו עד היום מעל 1600 מרצים לפרק העיוני.
חנניה אפנג'ר: הם ילמדו את התיאוריה במל"נים.
לאה ורון: אתה יכול רגע לעצור ולהסביר את המהות של ההכשרה של אותם 4000 מורי הנהיגה ואותם 1600 מורי הנהיגה שהוכשרו כמרצים?
חנניה אפנג'ר: ההכשרה נמשכה 3 ימים במימון הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
חנניה אפנג'ר: המורים לנהיגה השתתפו בחלק קטן מאוד מהעלות של ההכשרה הזאת.