GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי עצמון: זה ברור שאני אחצה במקום שיועד לכך מבחינתי, השאלה מה זה מקום שיועד לכך.
יפעת רווה: לא, יועד לכך אובייקטיבית, לא מבחינתך.
איתי עצמון: אני לא בטוח שזה מספיק ברור.
יפעת רווה: שיועד לכך בהסדר התנועה.
איתי עצמון: מה זה הסדר תנועה?
הילה הדר: יש הגדרה.
איתי עצמון: תאמרי רק לוועדה מה ההגדרה של הסדר תנועה.
דנית גלעד: 'לא ינהג אדם רכב או בעל חיים בנתיב רכבת מקומית, אלא לשם חצייתם במקום שהוסדר לשם כך בהסדר התנועה'.
איתי עצמון: ותוכלי רק להבהיר לנו מה זה הסדר תנועה לפי תקנות התעבורה?
דנית גלעד: הסדר תנועה - תנועה וכל סימן או אות, או התקן בנוי, סלול או מוצב כדין בדרך או מופעל בה, לרבות כל עצם אחר המוצב בדרך המיועד להסדיר את התנועה ואת אופן השימוש בדרך.
איתי עצמון: זה בפסקה (7).
יצחק וקנין: אני יכול להצביע על (7), לפי התיקונים שהוצעו ולפי ההגדרות שהגדרתם.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (7), כולל התיקונים?
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 1(7) בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר אנחנו חוזרים לסעיף (15).
הילה הדר: פה אותו דבר?
יפעת רווה: אותו דבר.
טארק קסיס: 'לא יוליך אדם בעל חיים בנתיב רכבת מקומית, אלא לשם חצייתו בהתאם ל...'.
יצחק וקנין: אני מציע שתקראו את הכל לפרוטוקול.
טארק קסיס: 'לא יוליך אדם בעל חיים בנתיב רכבת מקומית, אלא לשם חצייתו, במקום שהוסדר לכך בהסדר תנועה'.
איתי עצמון: שיועד לכך?
הילה הדר: שהוסדר לשם כך בהסדר תנועה.
יצחק וקנין: אני מצביע על (15).
דנית גלעד: אני לא בטוחה שהפעם זה הנוסח הכי מתאים, אני מתנצלת.
איתי עצמון: מה הנוסח שאת מציעה?
דנית גלעד: אני לא חושבת שיש הסדר תנועה שמיועד להולכת בעל חיים.
דנית גלעד: זה לא נראה לי מספיק ברור.
טארק קסיס: לא, זה גם לבני אדם שמוליכים.
דנית גלעד: זה אמור להיות מקום שמיועד להליכה של אדם, אז הוא גם המקום שמיועד להולכת בעל חיים.
איתי עצמון: אבל אני חושב שהנוסח כן סובל פרשנות כזאת.
יצחק וקנין: רבותיי, הסעיף מדבר על הולכת בעלי חיים, לא יוליך אדם בעל חיים בנתיב רכבת מקומית---
יפעת רווה: אלא במקום שיועד לחציה.
יצחק וקנין: כן, אני חושב שזה דומה מאוד לסעיף הקודם.
איתי עצמון: אפשר להפנות לתקנה ההיא.
הילה הדר: או לעשות פשוט לשם חציית הולך רגל.
דנית גלעד: למה שזה לא יהיה כמו ב-109?
יצחק וקנין: תקריאו את 109, רבותיי.
הילה הדר: 'לא יילך אדם בנתיב רכבת מקומית ולא יחצה אותו אלא במקום שהותר לכך וסומן בתמרור'.
איתי עצמון: אז זה בעצם צריך להיות במקום שסומן כאמור בתקנה 109(ג).
הילה הדר: 38 זה 'לא ינהג', 142 מדבר על 'לא יוליך', כמו ש-109 אומר 'לא יילך'.
איתי עצמון: לכן זה צריך להיות אותו דבר.
איתי עצמון: 142א צריך להפנות לאותו תמרור שיסומן בהתאם לתקנה 109(ג).
יצחק וקנין: אני מציע שתקריאו מחדש.
הילה הדר: 'לא יוליך אדם בעל חיים בנתיב רכבת מקומית ולא יחצה אותו כשהוא מוליך בעל חיים, אלא במקום שהותר לכך וסומן בתמרור, כאמור בתקנה 109(ג)'.
יצחק וקנין: צלח.
יצחק וקנין: מי בעד (15) כולל התיקונים?
יצחק וקנין: (15) אושר.
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 1(15) בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר אנחנו עוברים לסעיף 2.
הילה הדר: (מקריאה): "משלוח הודעות לרשות הרישוי.
הילה הדר: 2.
הילה הדר: על אף האמור בתקנה 1(1); "(1) בתקנות 555, 556, 557 ו-558 לא יקראו במקום "רשות הרישוי", "המנהל"; רשות הרישוי תעביר למנהל מידע שקיבלה לפי תקנה 555 ו-556 לשם הפעלת סמכויותיו".
הילה הדר: אנחנו מבקשים להחיל את התקנות האלה, 555 עד 558, לעניין העברת הודעות על פסילת רישיון נהיגת רכבת מקומית מאותם בעלי סמכויות לרשות הרישוי ולכן אנחנו מבקשים שלא להחליף את המונח 'רשות הרישוי' בתקנות אלה במונח 'מנהל'.
הילה הדר: זה החריג הראשון אל מול הרישה של תקנה מספר 1.
הילה הדר: לעניין תקנות 555 ו-556, אנחנו מבקשים לציין כי רשות הרישוי תעביר את ההודעה הזאת למנהל על מנת שהוא יוכל להפעיל את סמכויותיו לפי פקודת מסילות הברזל.
דנית גלעד: לי זה לא ברור, כי זה לא מה שבתקנות.
יצחק וקנין: לי ברור מה הם רוצים.
יצחק וקנין: אם זה עונה לכם לתקנות, למה שאתם רוצים, זה משהו אחר.
הילה הדר: לא הבנתי, למה זה לא עונה לכם?
הילה הדר: הכל פה רגיל, שקצין המשטרה מעביר את זה לרשות הרישוי.
הילה הדר: זה אותו דבר.
דנית גלעד: אבל זה לא מתאים לתקנות, בגלל זה אני לא מצליחה להבין.
דנית גלעד: כשאני קוראת את מה שאת ביקשת שנקרא בתוך התקנות, אני לא מצליחה להבין את זה.
יפעת רווה: יש לי תיקון טכני, אני שואלת גם את עורכת דין הדר.
יפעת רווה: האם לא יהיה ברור אם ייקחו את הרישה ובמקום שהרישה תהיה כאן, בתקנה 1(1) ייאמר; בכל מקום לעניין רישיון נהיגת רכבת, ייקרא 'המנהל' למעט תקנות כך וכך וכך.
יפעת רווה: אז זה קצת יותר ברור.
גיתית שיינין: יש לי שאלה גם לעורכת דין הדר וגם לעורכת דין גלעד, מה שנקבע בפקודה, לגבי צורת מי מודיע למי ומי פוסל על בסיס מה, זה משתלב אחד לאחד עם התקנות האלה?
הילה הדר: לגבי סמכויות פסילה, מה שכתוב בפקודת המסילות.
הילה הדר: לגבי העברה, אנחנו מבקשים לשמר את העובדה שרשות רישוי מקבלת את האינפורמציה והיא מעבירה את זה למנהל על מנת להקל גם על בתי המשפט וגם על המשטרה.
דנית גלעד: אני רוצה שוב בכל זאת להבין.
דנית גלעד: למשל, ניקח כדוגמה את תקנה 557(א), שבה מוזכרת רשות הרישוי---
הילה הדר: רגע, עוד לא סיימנו, זה היה רק שלב א' בתיקון.
איתי עצמון: צריך למחוק את כל האזכורים של רשות הרישוי מתקנה 557, מכיוון שההסדר לגבי רשות הרישוי קבוע כבר בחוק הראשי.
הילה הדר: נכון, לגבי המנהל.
הילה הדר: אני אמשיך להקריא את התיקונים.
הילה הדר: זה משהו שלא מופיע בפניכם, הוא היה ממש בדקה האחרונה, לקראת הישיבה שלנו.
הילה הדר: (מקריאה): "(2) בתקנה 557, כל מקום בו נאמר "רשות הרישוי" יימחק".
הילה הדר: זה מה שאמר עורך דין עצמון.
הילה הדר: תקנה 557 עוסקת בתחליף רישיון, העברה של תחליף רישיון, או שזה בתצהיר, או שזה הודעה מהרשות שהרישיון שלי מופקד אצלה, וההסדר הזה של תחליף רישיון שמועבר למנהל קבוע בפקודה ולכן לא אמור להיכתב כאן 'רשות רישוי'.
גיתית שיינין: אלא כל המצאה של תחליף רישיון כפי שדובר היא למנהל.
איתי עצמון: למנהל.
איתי עצמון: כאן ייווספו רשויות אחרות, כלומר גם קצין משטרה וגם בית משפט.
איתי עצמון: תוכלי להסביר לנו מה בעצם נוסף כאן לעומת ההסדר שקבוע בפקודה לעניין מסירת תחליף רישיון למנהל?
הילה הדר: בפקודה, ב-46כג, מדובר על כך שרישיון שאבד או שנמסר לרשות אחרת, יימסר למנהל תחליף המצאה.
הילה הדר: תקנה 557 מדברת על כך שקצין משטרה או בית משפט שנדרש היה...
הילה הדר: במחשבה חוזרת אולי ב-557 זה בסדר שהיה כתוב שם רשות רישוי, כי 46כג עוסק במנהל.
גיתית שיינין: כן, אבל זו בדיוק השאלה, למי צריך להמציא את זה.
הילה הדר: לרשות הרישוי.
איתי עצמון: אבל מדובר ברישיון לנהיגת רכבת מקומית, למה אנחנו צריכים את זה לרשות הרישוי?
הילה הדר: 555 ו-556 מדבר על רכבת מקומית.
איתי עצמון: אני מדבר עכשיו על 557.
הילה הדר: אנחנו קוראים את כל התקנות האלה כרכבת מקומית, ולכן תחליף ההמצאה---
איתי עצמון: אז למה תחליף ההמצאה צריך להיות לרשות הרישוי?
איתי עצמון: רשות הרישוי לא רלוונטית כאן, ולגבי מסירת תחליף המצאה למנהל יש הסדר בחוק הראשי, זה מה שאמרתי.
הילה הדר: אבל אין הסדר בחוק הראשי לגבי המצאה של תחליף לרשות הרישוי.
איתי עצמון: למה רשות הרישוי רלוונטית לרישיון נהיגת רכבת מקומית?
איתי עצמון: היא לא הגוף הרלוונטי.
הילה הדר: אבל זה מה שדיברנו על 555 ו-556.
איתי עצמון: זה דבר אחר.
דנית גלעד: בגלל זה כן צריך להחליף את 'רשות הרישוי' ב'מנהל'.
דנית גלעד: זה צריך להיות המנהל ומעבירים אליו את התחליף.
הילה הדר: תקנה 557 צריכה לחול כפי שהיא.
הילה הדר: המשמעות היא שאלה שהומצאו אליהם, אם זה קצין משטרה ואם זה בית משפט, יוכלו להמציא להם גם תחליף.
איתי עצמון: אבל, עורכת דין הדר, אם אני קורא את תקנה 557, כאשר אני משאיר את המונח רשות רישוי, אז מה?
איתי עצמון: רשות הרישוי מחליטה על פסילת רישיון נהיגה של רכבת מקומית?
איתי עצמון: זה יוצא לא הגיוני.
דנית גלעד: לכן אתה לא צריך שיהיה כתוב 'לא יקראו במקום 'רשות הרישוי' 'המנהל',', אלא שכן יקראו במקום 'רשות הרישוי'---
איתי עצמון: לא, פשוט צריך למחוק משם את רשות הרישוי.
איתי עצמון: כמו שעורכת דין הדר, כל המקומות שבהם מוזכרת רשות הרישוי בתקנה 557 לא צריכים להיקרא בכלל.
דנית גלעד: הם צריכים להיקרא המנהל.
איתי עצמון: 'המנהל', יש לנו הסדר בחוק.
הילה הדר: זה לא את 'רשות הרישוי' למחוק, אלא את הפסקה 'או לפי החלטה של רשות הרישוי', יימחק, ובפסקה קטנה (ב) 'או לרשות הרישוי' יימחק.
איתי עצמון: ואותו דבר גם בתקנת משנה (ג), נכון?
הילה הדר: נכון, או לרשות הרישוי שהחליטה על הפסילה.
איתי עצמון: כי רשות הרישוי היא לא הגורם הרלוונטי לרישיונות נהיגה ברכבת.
הילה הדר: את הפסקה שעוסקת ברשות הרישוי, לא רק את 'רשות הרישוי' למחוק.
גיתית שיינין: אבל אז, אם את משאירה את 555 ו-556 באותה צורה, עדיין יש איזה שהיא דואליות בין רשות הרישוי למנהל?
הילה הדר: לא.
איתי עצמון: לא, הכוונה היא שאם קצין משטרה פוסל רישיון לנהיגת רכבת מקומית, לפי סעיף 47 לפקודת התעבורה, כפי שהוחל על רכבת מקומית כאמור בסעיף 46ג, אז קצין המשטרה מודיע על כך לרשות הרישוי.
הילה הדר: בדיוק, הוא מודיע לרשות הרישוי.
הילה הדר: וכדי שתהיה אפשרות למי שמודיע לרשות הרישוי כדי שהוא יוכל להפקיד אצל קצין המשטרה תחליף רישיון, אז יש לנו את 557.
דנית גלעד: אני רוצה להבין מה קורה כשנפסל רישיון נהיגה רגיל של נהג רכבת מקומית, וזה בעקבות זה שנהג הרכבת המקומית עשה עברה ברכבת המקומית, הרי גם יש הסדר כזה.
דנית גלעד: מה חל אז?
הילה הדר: רישיון הנהיגה הרגיל שלו?
הילה הדר: זה 61(א)(1) לפקודת התעבורה, זה התיקון העקיף שנכנס בפקודת התעבורה.
הילה הדר: זה תיקון שלנו.
גיתית שיינין: אני מתנצלת, אבל לא ברור לי.
גיתית שיינין: כאשר יש נהג רכבת מקומית שביצע עברה ברכבת המקומית, אנחנו מדברים על הרישיון של הרכבת המקומית.
גיתית שיינין: איפה הוא צריך לבוא ולתת את הרישיון?
הילה הדר: לכל רשות שהחליטה.
הילה הדר: אם זה היה המנהל, הוא צריך להפקיד את זה בידי המנהל וזה סעיף 46כג לפקודת המסילות.
הילה הדר: אם זה לקצין משטרה או לבית משפט, זה לפי תקנות 555 או 556 להחלה של התקנות דרך תקנות ההחלה האלה.
דנית גלעד: עורכת דין הדר, אני קוראת את סעיף 61 שהפנית אותי אליו והוא מפנה לתקנות, כשהכוונה היא בדיוק לתקנות האלה.
הילה הדר: לא, כתוב ב-61(א)(1) לפי הוראות פקודה זו, 'פקודה זו' זו פקודת מסילות הברזל.
הילה הדר: את לא יכולה לקרוא את זה שם, זה בתיקון לפקודת המסילות, אין לך את זה.
איתי עצמון: בואו נעשה קצת סדר, כי באמת זו תקנה מסובכת.
איתי עצמון: לגבי תקנה 555, שמדברת על פסילה על פי צו של קצין משטרה; 'אם נפסל בעל רישיון לנהיגת רכבת מקומית על ידי קצין משטרה', כמו שאמרנו, 'לפי סעיף 47 לפקודת התעבורה, כפי שהוחל על רכבת מקומית', מה שאתם מציעים כאן, שקצין המשטרה מודיע לרשות הרישוי על הפסילה?
איתי עצמון: למה הוא בעצם צריך להודיע לרשות הרישוי ולא למנהל?
הילה הדר: מבחינת ההסדרים שאנחנו מבקשים ליישם, להשתמש בקובץ הנהגים הקיים ותהיה התנקזות אצל רשות הרישוי לגבי המידע הזה ולאחר מכן המידע הזה יועבר מרשות הרישוי למנהל.
איתי עצמון: אוקי, אני חושב שזה ברור.
דנית גלעד: זה כבר הוסדר בפקודת מסילות הברזל.
איתי עצמון: לגבי תקנה 556, אם נפסל רישיון לנהיגת רכבת מקומית על ידי בית משפט, גם אז בית המשפט מודיע על כך לרשות הרישוי, וגם כאן, כמו שכתבתם, רשות הרישוי מעבירה את הפרטים למנהל.
הילה הדר: נכון, בדיוק.
איתי עצמון: לגבי תקנה 557, שזה בעצם המצאת תחליף רישיון.
איתי עצמון: ברגע שמודיעים לבעל רישיון לנהיגת רכבת מקומית על פסילה, או לפי צו של קצין משטרה או לפי החלטה של בית משפט, אז הוא צריך להמציא את הרישיון שלו בהתאם לעניין, אבל את כל האזכורים של רשות הרישוי אנחנו מוחקים מכאן.
הילה הדר: נכון, אבל זה לא רק האזכור, אלא כמו שבאמת אמרת, 'או לפי החלטה', שזה לא רלוונטי.
איתי עצמון: כן, את התיבות הרלוונטיות, בתקנה 557 אנחנו מוחקים בכל המקום את האזכור של רשות הרישוי.
גיתית שיינין: אז מה התוצאה הסופית לגבי 557?
הילה הדר: שניתן יהיה להפקיד תחליף המצאה אצל קצין משטרה ואצל בית משפט לפי ההסדר של 557.
גיתית שיינין: לנהג, שצריך להביא את התחליף הזה, נשלחת איזה שהיא הודעה שאומרת לו מה הוא צריך לעשות ולאן?
הילה הדר: אני מניחה שכן.
הילה הדר: אם זה בהחלטת בית משפט, אני מניחה שזה חלק מגזר הדין.
איתי עצמון: עורכת דין גלעד, מהמשטרה, שהעלתה את שאלת היחס בין ההוראות כאן לבין סעיף 61(א)(1) לפקודת התעבורה; אם אני מבין נכון, הסעיף בפקודת התעבורה מדבר על מידע לגבי פסילת רישיון נהיגה ברכב, ולכן אנחנו צריכים את ההסדר הזה.
הילה הדר: נכון, בדיוק כך.
הילה הדר: רק להשלים; בתקנה 555 יש להוסיף את העובדה שסעיף 47 כפי תחולתו, לפי סעיף 46ג לפקודת המסילות.
הילה הדר: ואנחנו מבקשים להוסיף בתקנה 558, אחרי 'רשות הרישוי', ייקרא 'והודעות שנשלחות על ידי רשות הרישוי למנהל או לפי חלק זה'.
הילה הדר: כלומר הודעות שנמסרות מרשות הרישוי למנהל, לפי תקנת המשנה הקודמת שהקראתי, יועברו גם הן באמצעי אחסון מגנטי כפי שנאמר בתקנה 558.
איתי עצמון: שזה אפשר לקבוע בתקנה (2) כאן.
איתי עצמון: זאת אומרת לא חייבים לעשות את זה בדרך של החלה.
איתי עצמון: מדובר על איך מועבר המידע, נכון?
איתי עצמון: כלומר המידע שרשות הרישוי תעביר למנהל, יכול שייעשה בדרך של אמצעי אחסון מגנטי.
הילה הדר: כפי שרשום היום בתקנה 558.
עמי רוטמן: אני רוצה להבין, מה שאמרת לגבי 555 זה אומר.
עמי רוטמן: ..
עמי רוטמן: כי כרגע אין רשות הרישוי בתקנה 555, לא מופיעה שם המלה רשות הרישוי.
הילה הדר: בגלל זה אמרנו שאנחנו מחריגים את הרישה לתקנה (1) ובעצם בתקנה 555 נשאר רשות רישוי, לא יימחק.
עמי רוטמן: אין, המלים 'רשות רישוי' לא מופיעות ב-555.
הילה הדר: בסדר, מוסכם עליי, רק ייווסף סיפה---
איתי עצמון: יש, ב-(ב), 'קצין משטרה יודיע לרשות הרישוי על הפסילה'.
עמי רוטמן: ב-555?
עמי רוטמן: יכול להיות שיש לנו נוסח לא מעודכן?
עמי רוטמן: 'יחזיר את רישיון הנהיגה שנפסל כאמור לבעלו לאחר תום תקופה שנקבעה בצו', אין פה שום קשר ל---
איתי עצמון: אני לא מבין איפה אתה קורא.
הילה הדר: זה סעיף 555?
הילה הדר: זה מעודכן?
עמי רוטמן: ממתי העדכון?
עמי רוטמן: מ-2009.
יפעת רווה: אולי אנחנו לא באותם נוסחים.
איתי עצמון: אין תיקון, אני לא מבין מאיזה נוסח אתם קוראים.
עמי רוטמן: גם אצלנו בקטן, זה לא מופיע.
הילה הדר: שלנו מעודכן.
איתי עצמון: אבל המהות ברורה עכשיו, נכון?
יצחק וקנין: כן, הדברים ברורים.
יפעת רווה: צריך לוודא שאנחנו יודעים מה אנחנו מתקנים.
יצחק וקנין: דנית, את רוצה להעיר משהו?
דנית גלעד: אני הבנתי עכשיו שיש לנו נוסחים שונים, לכן זה.
דנית גלעד: ..
הילה הדר: ככל שזה קיים, אנחנו לא נסיר את רשות הרישוי.
יצחק וקנין: אם כן, רבותיי, אני יכול להצביע על סעיף 2?
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 2(1) ו-(2), כולל התיקונים שהצעתם.
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 2(1) ו-(2) בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיפים אושרו
הילה הדר: (מקריאה): "3.
הילה הדר: סייג לתחולה.
הילה הדר: 3.
הילה הדר: תקנות 27(ב), 34(ב), 58, 59, 60, 70, 90, 101, 153(ב), 553, 554, פרק שני בחלק ראשון, חלקים ג', ד', ה', ו', ז', ט', ט'1, י', י"א ו-י"ב וכן התוספות לא יחולו לעניין רכבת מקומית, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת בפקודה או בהוראות לפיה".
הילה הדר: התקנות האלה, ואם תרצו, אפשר לעבור אחת לאחת, אינן רלוונטיות לרכבת המקומית ולכן סברנו שיש להחריג אותן, כולל החלקים שבין היתר עוסקים בתנועה מן האזור ועוסקים ברישיון רכב שאין לנו רישיון רכב, ורישיון נהיגה, שיש לנו הסדרים מיוחדים, והתוספות שגם הן לא רלוונטיות ולכן לא החלנו אותן, אבל ניתנת אפשרות כן להחיל הוראות מתוך תקנות התעבורה, בהקשר של הוראות מתוך פקודת המסילות שמתירה זאת.
הילה הדר: זה הסיפא 'בפקודה או בהוראות לפיה'.
גיתית שיינין: מה הפרוצדורה למתן הוראות לפיה?
איתי וקנין: התקנת תקנות.
איתי וקנין: לפי חוק הפרשנות המונח 'לפי', כאשר מדובר על לפי חיקוק, מדובר על תקנות.
גיתית שיינין: כן, אבל אנחנו מדברים על פקודת התעבורה.
איתי עצמון: לא, פקודת מסילות הברזל.
יצחק וקנין: אני יכול להצביע, אני מבין.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 3, כולל התיקונים?
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 3 בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר
הילה הדר: (מקריאה): "עונשין.
הילה הדר: 4.
הילה הדר: העובר על תקנות אלה דינו חצי שנת מאסר או קנס, כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל"ז-1977".
הילה הדר: לפי סעיף 2 לחוק העונשין, במידה שלא נקבע עונש, או כשמדובר בענישה דרך תקנות, הדין הוא לחצי שנת מאסר או קנס.
הילה הדר: סעיף 61(א)(1) עוסק בקנס, בשיעורו של הקנס.
הילה הדר: אם כך הוראות עונשיות שנקבעו בתקנות, העונש בגינן הינו חצי שנת מאסר או קנס, כאמור ב-61(א)(1) לחוק העונשין.
איתי עצמון: האם בכוונת
איתי עצמון: כם לתקן את צו התעבורה (עברות קנס) לעניין של רישיון נהיגת רכבת מקומית?
הילה הדר: יש כוונה כזאת.
הילה הדר: ככל שזה יהיה רלוונטי, אז כן, אבל זה לא בתחום סמכויות---
יפעת רווה: לקביעת עברות קנס?
איתי עצמון: כן, כי צו עברות קנס קובע עברות על תקנות התעבורה, וכך ייווצר מצב שלגבי תקנות מסוימות, אם מדובר על רישיון לנהיגה ברכב, יש עונש מסוים, ואם מדובר על רכבת מקומית, יש עונש חמור יותר.
הילה הדר: נכון, יש כוונה כזאת וזו פשוט פרוצדורה---
איתי עצמון: שאלתי האם נתתם על כך את הדעת.
הילה הדר: זה בעיקרון איזה שהוא תהליך שאמור להתבצע אצלנו במשרד, שלב ב'.
יצחק וקנין: יש עוד הערות לגבי הסעיף הזה?
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 4 בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר
הילה הדר: (מקריאה): "תחילה.
הילה הדר: 5.
הילה הדר: תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (מספר 6), התשע"א-2011".
הילה הדר: הוועדה כרגע אישרה את מועד תחילתו, 15 בספטמבר 2011, ואנחנו מבקשים להתאים את מועד תחילת התקנות האלה למועד תחילתו של התיקון לפקודה.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 5.
יצחק וקנין: הצבעה סעיף 5 בעד – רוב נגד – מיעוט הסעיף אושר אם כן, תקנות מסילות הברזל (החלת תקנות התעבורה), התשע"א-2011, אושרו.
יצחק וקנין: כל התקנות.
רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל בדיון הבא.
רוברט אילטוב: הנושא הוא הירידה המתמשכת בגיוסי המשך לחברות בוגרות חממה, אנחנו כבר התייחסנו במספר דיונים כאלה ואחרים לנושא הזה, אבל הפעם אנחנו רוצים להיכנס לרזולוציה יותר גבוהה ואנחנו רואים גם את הנתונים שהיו משנת 2006 עד היום, בעצם יש איזו שהיא עלייה בשנת 2007, 2008, לפני המשבר, ואז אנחנו מזהים ירידה דראסטית בגיוסי המשך שמגיעה בשנה שעברה 2009- 2010, לירידה של המשכי גיוס ל- 24%.
רוברט אילטוב: אין לי ספק שעדיין יש בעיה בהון בשוקי העולם והמשבר עוד לא הסתיים, משבר 2008, אבל אני הייתי רוצה לראות אם יש נושאים ודברים נוספים או חדשים שהם בעצם יכולים או עלולים לגרום לירידה או פגיעה בגיוסי המשך והייתי רוצה גם לשמוע האם יש לממשלה פתרונות כאלה או הצעות לפתרונות או שאנחנו נצטרך ליזום בעקבות הדיון והבדיקה של הנושא.
רוברט אילטוב: אז אני קודם כל אשמח לשמוע את יוסי סמולר, בבקשה, משרד התמ"ת.
יוסי סמולר: קודם כל, כמה מילים על הקושי באמת בגיוס כסף.
יוסי סמולר: הכל נובע בכלל מהמצב הלא פשוט שכמות הקרנות או קודם כל, חברות חממה או חברות סיד מגייסות כסף בעיקר מקרנות הון סיכון ומאנג'לים, אלה שני המקורות העיקריים שלהם.
יוסי סמולר: הבעיה בקרנות הון סיכון זה שבעקבות המשבר הכלכלי, הכמות שלהם ירדה באופן משמעותי.
יוסי סמולר: אלה שנשארו, לפחות בשנתיים של 2009 ו- 2010, כמעט ולא גייסו בכלל, 2010 היתה שנה של אפס.
יוסי סמולר: 2009 היה קצת, אבל זה היה למעשה מבוסס רק על גיוס של קרן אחת, של סיקויה האמריקאית.
יוסי סמולר: בשנת 2010, מתוך כל הסכומים שהושקעו בחברות הזנק בכלל, רק 3% מהכסף הושקע בחברות סיד.
יוסי סמולר: במחצית הראשונה של 2011, והתפרסם עכשיו סקר של IBC בכלכליסט, ראינו כבר ניצנים של איזה קרן אור שהיתה עלייה משמעותית של 82% בכמות הכסף שהושקעה בחברות הזנק, אבל לצערנו הרב, עדיין רק 3% הושקעו בחברות סיד, כשברבעון השני של השנה, זה שהסתיים לא מזמן, זה אפילו ירד ל- 2%.
יוסי סמולר: יש פה בעיה קשה מאוד של חברות סיד לגייס כסף.
יוסי סמולר: זו השורה התחתונה ואני חושב שעל זה אין להרחיב אפילו כי אני כמעט בטוח שיש פה קונצנזוס אצל כולם.
יוסי סמולר: בחברות החממה, לנו יש איזה מדד שאנחנו משתמשים בו, אפשר כמובן למצוא מדדים אחרים, שאומר או שמודד את אחוז החברות שסיימו את החממה והצליחו תוך פרק זמן מסוים, של X חודשים, לגייס Y כסף.
יוסי סמולר: זאת אומרת, זה לא אומר שמי שלא גייס את הכסף הזה, הוא נסגר והפסיק להיות פעיל, אבל זה מדד מסוים שאנחנו משתמשים בו ואם אנחנו משווים את מה שהיה בשנים האחרונות לשנת 2009, למשל, אז היתה ירידה מאוד דרמטית של בערך 50% ביכולת של החברות לגייס כסף.
יוסי סמולר: יש להניח שב- 2010, עוד אין לנו נתונים, כי אנחנו צריכים לסיים את 2011 בשביל זה, המצב לא יהיה יותר טוב, בטח לאור הנתונים שאנחנו מקבלים מהסקרים השונים ואנחנו גם יודעים מה קורה בשוק, ככה שיש פה בעיה.
יוסי סמולר: זאת אומרת, יש פה בעיה לחברות סיד בכלל ולחברות חממה במיוחד.
יוסי סמולר: חברות חממה, דרך אגב, אני רוצה להזכיר לכם, שרוב חברות החממה הם מתחום ה- Life science, רמת הסיכון שלהם יותר גבוהה ויש להניח שהקושי שלהם יהיה אפילו יותר גדול, אם ניקח ממוצע כללי.
יוסי סמולר: אז זה עד כאן.
יוסי סמולר: מה הפיתרונות.
יוסי סמולר: מבחינתנו, אנחנו כמובן נעדיף קודם כל לבחור וליישם פתרונות שאפשר ליישם אותם בטווח קצר, יחסית.
יוסי סמולר: ולכן, באופן טבעי, אנחנו מתמקדים בפתרונות שהם במסגרת תוכנית החממות ולא מחוץ לתוכנית החממות ודבר ראשון שעשינו וזה כבר בוצע והחל מינואר השנה, אנחנו הגדלנו את המכסה לשנה שלישית בחממות, החברות היום, יש להן שנתיים להיות בחממה, יש להן את האפשרות לבקש לשנה נוספת, אבל היתה מכסה שהגבילה את זה לחברה אחת בשנה לכל חממה.
יוסי סמולר: אנחנו שינינו, זה גם שונה בהוראות מנכ"ל והיום זה מינואר, זה שתיים עד שלוש חברות בשנה לכל חממה.
יוסי סמולר: מעבר לזה, לכל פרויקט לינטק יש את האפשרות לבקש שנה ג' וכנ"ל לגבי פרויקטים מתחום הביו-טכנולוגיה.
רוברט אילטוב: ומה הקריטריון להמשך?
יוסי סמולר: החברה צריכה להראות שהיא עמדה בכל אבני הדרך שהיא הציבה ושעל-סמך אבני הדרך האלה אישרו להם כמובן את הפרויקט בתום השנתיים של החממה, והיא צריכה גם להראות שהיא, מה שהיא, בתוכנית העבודה שלה לשנה הנוספת, היא תצליח להגיע לאבן דרך משמעותית שבאמת תשפר משמעותית את היכולת שלה לגייס כסף בהמשך.
יוסי סמולר: זאת אומרת, להיות אטרקטיבית יותר למשקיעים הפרטיים.
יוסי סמולר: אלה הקריטריונים, וזה נבדק, כמובן, על-ידי בודק מקצועי וזה עולה להחלטת ועדת החממות ובודקים את זה בצורה די יסודית.
יוסי סמולר: דבר נוסף שאנחנו עובדים עליו כרגע, זה מעבר לזה, גם לעשות דיפרנציאציה בגודל התקציב לשנה השלישית וגם באחוז ההשתתפות של המדינה.
יוסי סמולר: יש עבודה פנימית שנעשית כרגע בלשכת המדען.
יוסי סמולר: אחרי שנסכם את זה, אנחנו כמובן צריכים לעשות את העבודה הזאת בשיתוף פעולה עם אגף התקציבים, כמו שאנחנו יודעים לעשות עם אגף התקציבים ורק אחרי שנגיע להסכמה עם אגף התקציבים, אז כמובן תצטרך להימצא לזה מסגרת תקציב נוספת, כי אי-אפשר יהיה לעשות את זה מהמסגרת הקיימת, שגם עליה אנחנו נאבקים.
יוסי סמולר: אז זה דבר שכרגע נמצא בעבודה.
יוסי סמולר: אז אני הולך לפי ציר הזמינות.
יוסי סמולר: הפיתרון של לקחת שנה ג' במסגרת תוכנית החממות, הגדלת המכסה, זמין, בוצע.
יוסי סמולר: הדיפרנציאציה בתקציב ובשיעור ההשתתפות בעבודה, ואת זה אפשר אחרי שנגיע, נעשה עבודה משותפת עם אגף תקציבים ונגיע להסכמה אתם, אפשר יהיה לבצע את זה מיידית, זה רק דורש שינוי קטן בהוראות מנכ"ל.
יוסי סמולר: אם נלך הלאה על ציר הזמינות, ישנם פתרונות שהם מחוץ לתוכנית החממות וזה פתרונות שמשלבים הקמת כלים שמבוססים על כסף פרטי שהוא ממונף על-ידי כסף ממשלתי ופה יש כמה אפשרויות שאפשר לבדוק ואנחנו גם עליהם עובדים ופה התחלנו מגעים עם אגף תקציבים ממשרד האוצר וזה עדיין בעבודה.
יוסי סמולר: אם זה כלים ברמה של קרן פרטית או ברמה שמזכירה את מה שהיה פעם קרן הזנק, או דברים אחרים.
יוסי סמולר: אבל כרגע זה נמצא בעבודה, כמו שאמרתי, ואלה שלושת הכיוונים שאנחנו עובדים עליהם כרגע.
יוסי סמולר: כמובן, מה שמבחין ביניהם זה ציר הזמן וציר הזמן הוא מאוד קריטי ואנחנו לא יכולים כרגע להרשות לעצמנו--
רוברט אילטוב: יש לי שאלת ביניים, הרי אתם נתתם לחממות, חברה אחת לפני כן, להרחיב לשנה שלישית.
רוברט אילטוב: כמה זמן אתם עושים את זה כבר?
יוסי סמולר: הרבה זמן.
רוברט אילטוב: הרבה זמן.
רוברט אילטוב: ומה אחוז ההצלחה של המשכי גיוס שם?
יוסי סמולר: אחוז הצלחה של המשכי גיוס?
רוברט אילטוב: כן, לחברות שאתם נתתם מעבר לשנתיים.
יוסי סמולר: אין לנו נתונים שמנתחים, לפחות מאז שאני בתפקיד וזה לא הרבה זמן, אין לנו נתונים שמנתחים את סיכויי ההצלחה של חברות שסיימו שנה שלישית, לעומת חברות שסיימו שנתיים, אם לזה אתה מתכוון.
רוברט אילטוב: אם אתם מרחיבים אולי חשוב לבדוק האם זה יעיל.
רוברט אילטוב: אם זה יעיל, אז אולי צריך להרחיב את זה לכולם ואם זה לא יעיל, אז צריך לתת חשיבה, מה עושים.
יוסי סמולר: כן, ברור.
יוסי סמולר: אז קודם כל, אני מניח שתכף הקולגות שלי, ויש פה גם נציגים מחממות.
רוברט אילטוב: אני אשאל את אותה השאלה.
יוסי סמולר: ברור לי, ואני בטוח שייתנו תשובה.
יוסי סמולר: תראה, אני מבקר בחממות אחת לשבועיים, כל חממה, ואני מדבר עם החממה עצמה וגם עם היזמים, וכולם, אני לא שמעתי אפילו מאחד, כולם טוענים שהשנה השלישית הזאת, בחלק גדול מהמקרים הצילה אותם.
יוסי סמולר: הם פשוט, אם זו לא היתה השנה השלישית, הם פשוט לא היו.
יוסי סמולר: אז הפידבק האיכותי, לא הכמותי, שאני מקבל, הוא כמובן חזק מאוד ועובדה שמאז שהגדלנו כמובן גם את המכסה, אז כמות הבקשות גדלה באופן מהותי לשנה ג'.
רוברט אילטוב: טוב, זה ברור.
יוסי סמולר: לא, הם לא היו עושים את זה, אם היו חושבים שזה סתם, כי גם הם צריכים להשקיע שם כסף, אז הם לא היו עושים את זה.
יוסי סמולר: אבל אולי נשמע אחר כך את ההתייחסות גם של החממות.
יוסי סמולר: זהו, זה פחות או יותר מה שהיה לי להגיד, כרקע.
רוברט אילטוב: אלון מסר, בבקשה, אגף תקציבים.
אלון מסר: בהמשך למה שיוסי אמר, אז באמת, חשוב לציין שבתוכנית החממות, בעקבות החלטת ממשלה גם שהוחלטה בנושא ביולי האחרון, נעשו מספר שינויים מאוד גדול בתוכנית עצמה, שכוללים כמו שיוסי אמר, מתן אפשרות ליותר חברות להגיע לשנה שלישית, שמדברת על יותר מימון ושגם לא פחות חשוב, מתמרצת את הזכיינים, את החממות עצמן, להצמיח חברות יותר טובות, כדי שיצליחו לגייס אחר-כך בקלות יותר כסף.
אלון מסר: חוץ מזה, צריך לציין שנעשו עוד כמה כלים נוספים.
אלון מסר: חבר הכנסת מכיר בוודאי את חוק האנג'לים שנחקק, שמטרתו בדיוק לעודד השקעות של אנג'לים בחברות סיד.
אלון מסר: אני בטוח שאתה מכיר אותו לא פחות ממני, אם לא יותר טוב, שגם כן, שנחקק, צריך להגיד, רק בינואר האחרון ונותן הטבות מס מאוד משמעותיות לאנשים פרטיים שמשקיעים בחברות סיד, שזה בדיוק השלב של החברות שיוצאות מחממה אבל לא רק בחברות חממה.
אלון מסר: כמו שיוסי אמר, צריך להסתכל אולי על הדיון הזה בכלל, כחברות סיד באופן כללי, כי להסתכל רק על חברות חממה זה רק להסתכל על חלק מהחברות, יש הרבה חברות שנמצאות בשלב הזה שלא היו בחממה, לא צריך להפלות אותן לרעה מהבחינה הזאת.
אלון מסר: כלי נוסף שמשרדי האוצר וגם משרד התמ"ת קידמו זה עידוד של השקעות המוסדיים הישראלים והשקעות הון סיכון שהושק גם כן בתחילת השנה, ב- 2 לינואר.
אלון מסר: התקיים עליו דיון פה גם בוועדה, שנועד לעזור לקרנות הון סיכון שמשקיעות בישראל לגייס כסף מגופים מוסדיים ישראליים, שהקרנות האלה יצליחו לגייס יותר כסף, יוכלו להשקיע בחברות חדשות.
אלון מסר: צריך לציין שבשנתיים האחרונות, כמעט ולא היו גיוסים של קרנות ולכן אנחנו רואים באמת שרוב ההשקעות שלהם מופנות לחברות קיימות והשקעות המשך בחברות שכבר השקיעו בהם בעבר.
אלון מסר: ובנוסף, כמו שיוסי אמר, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה צמוד עם לשכת המדען הראשי ומשרד התמ"ת ובוחנים תמיד גם כלים נוספים.
אלון מסר: אנחנו מודעים לנתונים, אנחנו מכירים אותם, בדיוק בשביל זה יצאנו בכלים שנחקקו, חוק האנג'לים ותוכנית שהופעלה של נושא של המוסדיים.
אלון מסר: מעבר לזה, כרגע, אין לי מה להוסיף.
רוברט אילטוב: אייל ליפשיץ, בבקשה, יושב-ראש פורום החממות.
אייל ליפשיץ: שלום, תודה רבה על ההזדמנות ליטול חלק בדיון החשוב הזה.
אייל ליפשיץ: בהמשך הדברים של יוסי ושל אלון, בפירוש נעשית עבודה חשובה כדי לתקוף את הבעיה הזאת.