GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע קליין: בשנות ה- 80 נהיה שינוי בטכנולוגיה בעולם המחשבים ומאחר והם היו עדיין במבנה של חברה קטנה, הם לא היו מסוגלים להתמודד עם השינוי הטכנולוגי הזה, בגלל שהם לא למדו לעבוד כחברה גדולה.
יהושע קליין: לעבור מטכנולוגיה של ה- Main frame שהיו פעם, למחשבים המבוזרים שיש היום, זה שינוי גדול מאוד.
יהושע קליין: זה אולי 20 שנות אדם אם לא יותר.
יהושע קליין: ובשביל זה חברה גדולה יכולה להתמודד עם זה, חברה שהיא עדיין עובדת כחברה קטנה, לא מסוגלת להתמודד עם זה.
יהושע קליין: והיום, לדאבון ליבי, היום חברת ספיאנס ממש דועכת, כאשר היא יכלה להיות יותר ממוטורולה, יתר ממיקרוסופט.
יהושע קליין: המוצר שם הוא ממש גולמי והרעיון הזה קיים, הרעיון הוא קיים, פשוט צריכים הסבה מ- Main frame והם לא עשו את זה כמו שצריך.
רוברט אילטוב: זהו?
יהושע קליין: לא.
יהושע קליין: אני רק רוצה לציין שיש שיטה שנקראת CMMI, שמקובלת בארצות-הברית.
יהושע קליין: פה בארץ היא מיושמת רק בחברות שעובדות בצבא, בגלל שהצבא האמריקאי מחייב את זה, וחברות הזנק, הן לא מגיעות בכלל לדברים כאלה, הן לא משקיעות בזה בכלל, בגלל שדיברנו על תקציבים, דיברנו על החמישה שקלים, אז בכלל לא מגיעות לזה.
יהושע קליין: יש לנו דוגמה במשרד החקלאות, יש תמיכה בנושא הזה.
יהושע קליין: יש יועצים במשרד החקלאות שנכנסים ועוזרים לאנשים.
יהושע קליין: החקלאות, אני מבין, שזה פעם זה היה הדגל של התעשייה בארץ, היום יש הייטק זה הדגל.
יהושע קליין: אני לא מבין.
קריאה: היה, אנחנו מנסים שזה עוד פעם יהיה.
יהושע קליין: היה.
יהושע קליין: אז אני לא מבין, מאחר ודיברו פה על מיליונים, פה מדובר על הרבה פחות ממיליונים, אני לא מבין למה אין פה, אין גוף כמו שיש יועצים בחקלאות, אין גוף כמו שיש בארצות הברית ה- HCI שדיברתי עליו, שמדריכה את החברות איך להפוך מחברת הזנק לחברות גדולות.
יהושע קליין: אז את זה אני רוצה להציע פה, במקום להציע פה מיליונים, שיהיה תמיכה ממשלתית להכניס את מה שנקרא שיפור תהליכים, CPI, לדוגמה לפי CMMI.
יהושע קליין: אני התאמתי את CMMI לתרבות הארגונית הישראלית כי ישראלים לא חושבים כמו אמריקאים, אבל אפשר להתאים את זה.
יהושע קליין: זה היה טוב ליפנים, זה טוב לאמריקאים, וזה עובד טוב גם לישראלים, עשיתי את זה בספיאנס, עשיתי את זה באינטל גם כן ואפשר לעשות את זה, רק צריך, אם מצפים שאנשים, שעם החמישה שקלים האלה שדיברת עליו, ישקיעו בזה, אין סיכוי.
יהושע קליין: לכן, אני חושב שממשלה צריכה להיכנס פה ולתת את ההדרכה הזאת, כדי שיוכלו לבוא מחברת הזנק לחברת ייצור גדולה ואז בכלל לא יהיה צורך לממן אותם יותר.
רוברט אילטוב: תודה רבה, אני מודה לך.
רוברט אילטוב: נועם פעיל, בבקשה, מנכ"ל חברת דסקלי.
נועם פעיל: שלום לכולם.
נועם פעיל: דבר ראשון, רציתי לברך את יוסי ואלון, מתוכנית החממות.
נועם פעיל: אני פה למעשה באתי בכובע של מנכ"ל של אחת מחברות החממה, רציתי לספר לכם טיפה מה הפרויקט הזה עשה, שאנחנו שייכים לחממת גרנות, מי מכם שמכיר, זה מול קיבוץ גן שמואל, יש כזה מפעלים גדולים, מפעלי מזון, מזון גדולים, וקצת סוריאליסטי לראות את ה- 15 חברות חממה, בתוך המבנים ההאנגרים האלו.
נועם פעיל: קצת על החברה.
נועם פעיל: אני הצטרפתי כמנכ"ל לפני חמישה חודשים, אחרי שהחברה קיבלה קרוב לשני מיליון שקל, זה המקסימום, ושנה חלפה לה ופשוט החלפתי את המנכ"ל, שהוא היה אחד היזמים וראיתי שלמעשה שעון החול, אני מתייחס לתקציב כשעון חול, זאת אומרת נשאר לי כמיליון, והייתי צריך לבצע יעדים מדידים שהם פרוטו-טייפים, מוצר ממש אי-אפשר בסכום זה, מוצר, אני רק אתן לכם, המוצר הוא אמור להגן על גניבות מהמכשיר הזה, אנדרואיד, שזה היום תחום מאוד מאוד חם.
נועם פעיל: אבל לפתח ממש ממש מוצר עם טכנולוגיה ופטנט כמו שיש לנו, אי-אפשר בתקציב זמן כזה.
נועם פעיל: אז הצלחנו בתקופה קצרה פשוט למצוא, למצוא לקוחות ולעשות אתם פרוטו-טייפים.
נועם פעיל: כי רק אם יש לקוחות וזה המסר פה לחממות, רק אם יש לקוחות התחלה של לקוחות וזה לא חייב להיות מכירות גדולות, מספיק סימני מכירות, מספיק לפתור בעיה אמיתית שיש בשוק, שזה יגדיל את הסיכוי לקבל השקעה יותר מאוחר.
נועם פעיל: אנחנו בכיוון, דרך אגב, אבל אנחנו זקוקים לעוד שנה-שנתיים נוספות, כי למכור את החברה עכשיו למשקיעים, זה אני חושב קצת בנזיד עדשים ואני חושב שהממשלה צריכה להכניס את היד קצת יותר עמוק לכיס, לא עוד 20 מיליון, אני חושב שזה לעג לרש, רוברט.
נועם פעיל: אני חושב שצריך להכפיל ולשלש.
נועם פעיל: הכסף הזה הוא קיים והוא פשוט מנווט בממשלת ישראל וכולם פה יודעים את זה, משיקולים פוליטיים, לצערי.
נועם פעיל: תודה רבה.
רוברט אילטוב: מר כפיר, מנכ"ל פרואישן.
כפיר חזז: אנחנו חברה שמגייסים, אנחנו עוסקים בתחום ההשקעות כבר שמונה שנים, מ- Medical device , יש לנו כמה חברות.
כפיר חזז: חלקן גם עשינו מכירות כאלו ואחרות למשקיעים יותר גדולים בחו"ל, אנחנו עובדים בעיקר מול משקיעים בחו"ל.
כפיר חזז: יש לי פה שאלה, זו פעם ראשונה שאני בפורום הזה, אני מכיר פה הרבה מהחממות והרבה מהאנשים פה, בתחומים כאלו ואחרים.
כפיר חזז: השאלה היא מה, ברמה של ההשקעות עצמן, יש, אנחנו הולכים היום, אני כבר חמישה חודשים בפרויקט שהקמנו אצלנו בתוך הבית בפרואישן, שהוא הולך לעסוק בתחום של השקעות אחרי החממות.
כפיר חזז: הפרויקט הזה כבר יצא החוצה, יש כבר קאדר לא קטן של משקיעים, בעיקר מארצות-הברית ואירופה.
כפיר חזז: יש לנו יתרון ענק שמשקיעים בחו"ל פשוט מזילים ריר כשמדברים על ישראל ועל המדען הראשי.
כפיר חזז: אנחנו לא יוצאים החוצה.
כפיר חזז: אף אחד פה, תקנו אותי אם אני טועה, יכול להיות, אני יודע על חממות בודדות שאני מכיר שנמצאות בכל מיני מקומות, ואחד מהם גם יהיה אתי בהרצאה באטלנטה בעוד שלושה שבועות, אחת מהחממות, אבל אף אחד מהמשקיעים פה, אף אחד לא יוצא החוצה מהיזמים.
כפיר חזז: הם גם לא בשלים לזה, דרך אגב, לדעתי, אבל הם גם לא בנויים לזה ואף אחד גם לא בונה אותם, דיברת על תהליכים וקצת שיווק וקצת קידום, אף אחד לא בונה אותם לטובת הדבר הזה, בכלל להוציא אותם החוצה.
כפיר חזז: ויש משקיעים ויש כסף בחוץ של יהודים, ישראלים, או פרו-ישראלים, או כאלה שרוצים להיכנס פנימה כי כולם יודעים שה- 'אינוויישן' בישראל הוא מטורף.
כפיר חזז: אנחנו עשינו, מי שמכיר, אזורי בינאר, עשינו On line meeting לפני כחודש וחצי, הגיעו למעלה מ- 30 משקיעים לטובת הפרויקט הזה ספציפית, ... משקיעים ספציפי, כולם משקיעים כולם לכמה מאות אלפי דולרים, מיליוני דולרים בודדים להשקעות ספציפיות, חלקם גם משקיעי הייטק לשעבר, או משקיעי הייטק קיימים היום.
כפיר חזז: הם רוצים להשקיע.
כפיר חזז: יש להם בעיה אחת – הם לא יודעים במה, הם לא יודעים איך והם גם שואלים – רגע, אני משקיע, מה קורה שם מאחורה?
כפיר חזז: אני רחוק משם.
כפיר חזז: אני לא יודע.
כפיר חזז: היתרון שלנו, שאנחנו נותנים להם את התמיכה והכל והם מרגישים הרבה יותר נוח עם זה, אבל אני בשבוע הבא נוסע לארצות הברית לשלושה שבועות, בכל ארצות הברית.
כפיר חזז: יש לי שלוש הרצאות – במיאמי, לפני קרוב ל- 100 משקיעים, באטלנטה ובניו-יורק.
כפיר חזז: יש יתרונות בודדים שאני יודע עליהם ספציפית לגבי השקעות בישראל, שאחד מהן זה הנושא של המיסוי, משקיע זר וכן הלאה, זה מאוד מאוד נקודתי, מאוד מאוד קטן.
כפיר חזז: היתרון שכולנו פה, כולם יודעים כמה אנחנו חכמים וכמה החבר'ה שלנו תותחי-על, באמת, כאילו, רואים את זה חדשות לבקרים, וכולם יודעים את זה.
כפיר חזז: אם היה גורם או דרך שבה הייתי יכול לבוא למשקיע להגיד לו – תקשיב, אם אתה שם אנחנו שמים אתך ביחד וזה, דרך אגב, אני אומר מהבית שלי.
כפיר חזז: הבית שלי, כפרואישן, שם ביחד עם המשקיעים האלה והם מרגישים עם זה ביטחון.
כפיר חזז: יש לי מתואמות למעלה מ- 30, יותר מ- 30 פגישות אישיות עם משקיעים בקבוצות מאוד עשירות, של חבר'ה ישראלים לשעבר, דרך אגב, שמאוד מאוד רוצים להשקיע בחברות בישראל ואין להם שום דרך להגיע לפה.
כפיר חזז: אנחנו מחפשים את הפיתרון – עוד שנה שלישית, וזה פתרונות מצוינים כולם, באמת, כאילו זה ייתן עוד אוויר והביו יתקדם וה- Medical device יגיע לקליניקה, לקליני הראשון וכן הלאה וכן הלאה והאינטרנט יביא את הלקוח הראשון והכל טוב.
כפיר חזז: אבל אחרי השנה השלישית, עדיין אותו יזם, האישה שלו תבוא ותגיד לו – הלו, בוא נביא משכורת הביתה, החלומות יפים.
כפיר חזז: בסוף הרי זה נגמר שם.
כפיר חזז: אבל יש בחוץ המון, המון המון כסף.
כפיר חזז: אם היינו יכולים לתת תמורה מהצד השני, שתשווה את הכסף הזה, הם ישקיעו את הכסף והיום בארץ יש המון ברוקרים, חברות השקעה, בתי השקעות, שיש להם המון קשרים עם משקיעים בחו"ל.
כפיר חזז: אני מוציא שנייה את ה- VC את ה- Venture capital החוצה לחלוטין, כי בכלל זה דיון אחר, מבחינתי זה גם ערוץ אחר, הם גם ב- Level אחר, הן גם זקנות מדי בשביל להשקיע בחברות כאלה, הן צריכות את הכסף הרבה יותר מהר, להביא תשואה למשקיעים, הן לא רלוונטיות כרגע לחלוטין.
כפיר חזז: אבל המשקיעים הפרטיים, שזה מרופאים בעלי הון מאוד גדולים בארצות הברית ועד בעלי הייטק לשעבר וישראלים לשעבר שיש להם את הזיקה ויש להם את הרצון ואת הציונות וכמובן מעורבת פה מה לעשות, יש לזה יתרון, אפשר להשתמש ביתרון הזה.
כפיר חזז: היתרון פה להביא הרבה כסף, ולא בסכומים קטנים ומעבר לזה גם, תוסיפו על זה את הקשרים שאנחנו יוצרים שם, תכל'ס, תביא את החברות האלה לשוק.
כפיר חזז: ודובר פה בין לבין, בין פה לשמה, אני מאמין שזה לא יקרה מחר, כמובן, ולא מהיום לעוד שנה, אבל יש פה ערוץ שאני אומר לכם מניסיון ותרצו, אני מוכן גם לדבר על זה כשאני אחזור בעוד חודש, חודש וחצי, יש לזה יתרון עצום.
כפיר חזז: השוק שם, אתה אומר – השקעות בישראל, בחממות, בחברות, מזילים ריר.
כפיר חזז: הבעיה שלהם, הם מפחדים.
כפיר חזז: אנחנו פתרנו את זה בזה שאני ביא כסף מהבית Back to back איתם, לא אחד לאחד, בסכום מסוים, על כל שקל שהם שמים, גם אנחנו שמים סכום מסוים.
כפיר חזז: קבוצת ההשקעה שלנו, שנכנסת ובנויה, זה קבוצת ה- LP, שעם כל המשמעויות של מיסוי וכן הלאה, מעורבים אתנו שני גופים.
רוברט אילטוב: כן, הנקודה ברורה.
רוברט אילטוב: מי שיירצה להשתמש ביכולותיו.
כפיר חזז: זה לא רק קשר להשתמש, זה נקודה אם אפשר לעשות משהו מעבר.
רוברט אילטוב: זה יותר מורכב ממה שאתה הצגת.
כפיר חזז: אין ספק.
כפיר חזז: תודה.
רוברט אילטוב: המשקיעים אמנם מזילים ריר כשמדברים על ישראל, כשמתחילים לדבר תכל'ס, אני לא יודע עד כמה הנכונות היא נכונות.
כפיר חזז: OK, בסדר גמור.
רוברט אילטוב: יש לנו עוד דובר, אלעד שביב, סיסקו.
אלעד שביב: תודה.
אלעד שביב: אני רוצה להעלות בקצרה את הנושא של תחום הקלינטק שהתעסקתי בו די הרבה ולאחרונה קיבלתי איזה שהוא פרויקט עבור המדען הראשי, להביא המלצות לממשלה לקידום התעשייה הזאת.
אלעד שביב: צריך להעלות את הנושא, לכל תעשייה יש צרכים שונים ובתחום הקלינטק כשאנחנו מתחילים לדבר על החממות ויש פה הרבה מאוד דיון על נושא הסיד, בתחום הזה שאני חושב, אני מאוד מאמין, אני בא מתחום ההייטק אבל אני חושב שתחום הקלינטק יכול להיות מנוע צמיחה שלנו לכמה עשורים טובים קדימה, יש שם המון המון חשיבות, דווקא לנושא של אחרי הסיד.
אלעד שביב: בתחום הסיד, אני מאוד מתחבר למה שאסתי אמרה מקודם, כל הנושא של יכולות שיווק ולנתק רק את הטכנולוגיה או החדשנות מהשוק, זה בעיה מאוד גדולה וזה בעיה מאוד גדולה בתחום הקלינטק, ששם עדיין אין הרבה מאוד ניסיון יזמי, אז בתחום הסיד אני חושב ששם אחד הדברים שיכולים מאוד לעזור, זה לחבר חברות מסורתיות פה בארץ, שיש להן כבר גם משאבים, הם מחפשים חדשנות והדבר הזה של חיפוש חדשנות הוא היום דבר שמוביל את כל החברות הגדולות בעולם, וחברות יותר קטנות וצריך להסתכל על הצרכים של התעשייה הזאת ואני פשוט רוצה כרגע בפעם ראשונה להעלות את זה.
אלעד שביב: יכול להיות שזה כבר עלה בפעמים אחרות, אבל לפחות מבחינתי, להעלות את זה שכשמסתכלים על הנושאים האלה, צריכים להסתכל על צורכי תעשיות שונות.
אלעד שביב: בתחום הקלינטק הצרכים הם שונים, יותר קל להיכנס בהתחלה, אני רואה הרבה חברות שמצליחות Good strapping, איכשהו מצליחות לקום לשנה-שנתיים הראשונות, לא מצליחות להמשיך הלאה.
אלעד שביב: ולכן צריך להסתכל גם על ההשקעות המשך וגם על החיבור שלהן, לחברות.
רוברט אילטוב: אלון מסר, אני אשמח מאוד אם תתייחס על כל הנושאים, אם תוכל לתת לי דגש על כל הנושא הזה של תוכנית לעידוד מוסדיים, מה קורה עם זה, כי זה אחד הכלים שאנחנו תמכנו והלכנו מאחוריהם כדי באמת שיהיה כסף בשוק, השאלה איך זה בא לידי ביטוי, האם זה בא לידי ביטוי היום, איפה אנחנו עומדים עם הדבר הזה?
אלון מסר: עלו הרבה מאוד נושאים, אז אני אנסה.
רוברט אילטוב: אחד-אחד.
רוברט אילטוב: אנחנו נשמע.
אלון מסר: אני אנסה כמה נקודות שרשמתי, אשמח תמיד להמשיך.
אלון מסר: לגבי התוכנית של המוסדיים, אז מספרים מדויקים אנחנו מנועים מלחשוף, אבל פורסם גם בעיתונות שיש בפירוש היענות מצד גופים מוסדיים.
רוברט אילטוב: למה אתם מנועים מלחשוף?
אלון מסר: התחייבנו בפני מי שמשקיע.
רוברט אילטוב: המדינה התחייבה?
אלון מסר: כן.
רוברט אילטוב: אז מה, אתם צריכים עכשיו שאני אחוקק חוק שאתם תפרסמו את זה?
אלון מסר: לא לא, זה לא חוק, התוכנית היא לא חוק.
רוברט אילטוב: לא, אולי אני אחוקק חוק שתפרסמו את זה.
אלון מסר: לא, זה עלול רק לפגוע.
אלון מסר: אבל אני יכול להגיד בפירוש, אם שאלת על נתונים, אז אני יכול להגיד שיש היענות רבה מצד הגופים המוסדיים, שהביעו נכונות והצהירו על כוונתם והם משלמים על זה דמי רצינות, להשקיע סכום לא מבוטל בתעשייה עתירת ידע בישראל, באמצעות קרנות הון סיכון.
אלון מסר: יכולנו להגיד שבמסגרת התוכנית הזאת אנחנו אפשרנו השקעה גם במודלים שהם לא קרנות הון סיכון קלאסיות, מה שנקרא, רואים שהמודל הזה מתפתח בעולם ואנחנו נמצאים בקשר וגם נתנו אישור למה שנקרא קרנות ציבוריות במסגרת תוכנית להתחיל לפעול, אז מבחינה זו אפשר להגיד שהתוכנית הזאת רצה מינואר, דווקא יש היענות מאוד גבוהה מהמוסדיים, סכום לא מבוטל.
אלון מסר: מדובר על מאות מיליוני שקלים שכבר נוצלו על-ידי המוסדיים, מתוך הסכום שהוצע.
רוברט אילטוב: אתה יכול לנקוב בסכום?
אלון מסר: לצערי – לא.
רוברט אילטוב: שמות אתה לא רוצה לנקוב, התחייבת.
אלון מסר: אני יכול להגיד שהתוכנית היתה אמורה, מטרתנו היתה לנסות ולעודד השקעות בסך 800 מיליון שקל בסל המוסדיים הישראליים וכרגע כבר יש מאות מיליוני שקלים שהמוסדיים כבר הצהירו בכוונתם ומשלמים ברצינות, שצריכים להשקיע.
אלון מסר: עכשיו העבודה היא מצד הקרנות, קרנות ההון סיכון, להגיע למוסדיים האלה, לשכנע שלהשקיע בקרן הספציפית הזאת, ולצאת לדרך.
רוברט אילטוב: הם לא מבינים מי מהם המוסדיים, איך הם יגיעו אליך?
אלון מסר: הם יודעים.
אלון מסר: אני יכול להגיד.
רוברט אילטוב: להם אתם מפרסמים?
אלון מסר: לא, אנחנו לא מפרסמים, הם מכירים אחד את השני, הקרנות באות למוסדי ויודעים טוב.
רוברט אילטוב: אלון, תבהיר מסר שזה לא מקובל, פשוט, אני לא יכול לקבל מידע פה.
אלון מסר: מאות מיליוני שקלים.
רוברט אילטוב: זה לא תקציב הביטחון חסוי, אתה יודע, זה לא, יש גבול פה.
רוברט אילטוב: מה זה?
אלון מסר: אני אומר, מאות מיליוני שקלים.
רוברט אילטוב: איך קרן הון סיכון צריכה לדעת מי מהמוסדיים הם בתוך התוכנית?
אלון מסר: כשקרן מגישה.
רוברט אילטוב: איך חממות צריכות לדעת מי בתוך התוכנית?
רוברט אילטוב: מה זה התוכנית הסודית הזאת?
קריאה: הקרנות לא צריכות לדעת.
אלון מסר: כשקרן מנסה לגייס כסף ממשקיעים מוסדיים ישראליים, היא כמובן צריכה להיפגש אתם.
אלון מסר: אנחנו יודעים, מצד הקרנות, שהן יודעות על המוסדיים, אנחנו נמצא את המוסדיים שקרנות באו לדבר אתם.
אלון מסר: יש מוסדיים שרוצים להגיד שקיבלו את ההגנה, יש כאלה שלא.
אלון מסר: אנחנו בפירוש לא נחשוף מידע שיכול לפגוע בנושא הזה, באינטרסים שלהם.
רוברט אילטוב: במה הפגיעה, אתה יכול להסביר לוועדה?
אלון מסר: עם קרנות הון סיכון מטבען גם כן לא מפרסמות חלק מהנתונים, זאת אומרת השקעה פרטיות, הן לא מחויבות להגיד מי המשקיעים בהן.
רוברט אילטוב: אני אשלח לך ספר שהם הוציאו, עם כמה כסף הם השקיעו, באיזה חברות הם השקיעו.
רוברט אילטוב: המידע הזה פתוח, מה זה?
אלון מסר: מידע של קרנות הון סיכון פרטיות לגבי החברות שהם השקיעו בהן, השווי שלהם והתשואה שהם השיגו ומי המשקיעים שלהם, הוא לא פתוח לציבור.
קריאה: אני חייב לחזק את אלון.
רוברט אילטוב: לא ביקשתי, סליחה.
רוברט אילטוב: אני לא מבקש ספציפית על כל חברה וחברה.
רוברט אילטוב: אבל מספרים וכמויות, סליחה, יש גבול.
רוברט אילטוב: יש גבול.
רוברט אילטוב: אני לא מבקש שאתה תחשוף לי את ההסכמים העסקיים בין אחד לשני, אבל האוצר לא חושף מידע?
רוברט אילטוב: הציבור לא צריך לדעת?
רוברט אילטוב: מה זה הדבר הזה?
רוברט אילטוב: זה פשוט שערורייה.
רוברט אילטוב: טוב, תמשיך.
רוברט אילטוב: אנחנו נטפל בזה בדרג פוליטי.
אלון מסר: נמשיך לדברים אחרים.
אלון מסר: אני כבר לא יודע מה הנושאים האחרים שדיברנו, אבל אפשר להגיד, שוב, לחזק את הנושא שאנחנו פועלים בנושא, עובדים יחד עם מנהלת החממות גם להגדיל תקציב לפרויקטים, גם לחשוב על מודלים נוספים.
אלון מסר: תקציב המדען הראשי נקבע על-ידי ממשלת ישראל בחוק התקציב, משקף סדרי עדיפויות של הממשלה.
אלון מסר: תקציב מנהלת החממות, צריך לתקציב שתקציב המדען הראשי, השנה, אם לא היו מקדימים לבקשת המדען כסף לשנה שעברה יותר גבוה משנה שעברה.
אלון מסר: תקציב המדען הראשי איך הוא מתחלק בין תוכנית החממות לתוכניות אחרות, שיקולים של המדען הראשי.
אלון מסר: אם הוא רוצה לעשות הסטות מכאן לכאן, זה שיקולו בראש ובראשונה.
ברק בן אבינועם: אתה יכול לדבר על קרנות ההזנק, מה אתם הולכים לעשות שם?
אלון מסר: אנחנו, אחד המסלולים שיוסי דיבר, אנחנו בוחנים, זה עוד בשלב של בחינה וגיבוש בין שני המשרדים, מסלול או איזה שהיא תוכנית שתתמקד בעזרה לחברות סיד, בגייס הון.
אלון מסר: כרגע הנושא הזה עדיין בגיבוש, אין לי מעבר לזה פרטים נוספים.
רוברט אילטוב: יש מישהו שרוצה להתייחס, להוסיף?
אלה מטלון: אני מנכ"ל פורום MIT ליזמות ויושבת ראש שבוע היזמות הגלובאלי, בין השאר אני רצה קורסים של יזמות הייטק בתוכנית ה- MBA של הטכניון, במרכז הבינתחומי בהרצלייה וגם בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל-אביב.
אלה מטלון: אני רוצה להתייחס, נשמעו כאן הרבה דברים נכונים ומעניינים.
אלה מטלון: פרויקט החממות זה פרויקט מאוד מעניין.
אלה מטלון: הפרויקט הזה הוקם במדינה אחרת, ועל רקע אחר.
אלה מטלון: יכול להיות שהגיע הזמן להסתכל על הפרויקט הזה ולעשות חשיבה על חלק מהפרמטרים, חלק מההגדרות שהוגדרו בו, האם הן תקפות גם היום.
אלה מטלון: ליאור ידידי הציג שתי דוגמאות לחברות שבשנה השלישית שלהן הצליחו להשיג הישג שהן לא הצליחו בשנתיים הראשונות.
אלה מטלון: אנחנו יודעים על הרבה מהחברות הגדולות בארץ, שלקח להן הרבה שנים להבשיל ושנתיים זה אינסטנט זה לא קורה כל-כך מהר.
אלה מטלון: אבל הנקודה המרכזית, אני מניחה שיש גם הרבה חברות שקיבלו שנה שלישית ונכשלו, צריך להסתכל גם עליהן כשאנחנו עושים את הסטטיסטיקות.
אלה מטלון: אבל הנקודה המרכזית שאני רוצה להתייחס אליה, נקודה שעלתה גם בחלק מהדברים, זה הנקודה של השיווק.
אלה מטלון: את הפיתוח, המיקוד של המדען הראשי זה בנושא של מו"פ ואנחנו צריכים לזכור שאנחנו לא רוצים להיות במצב של טכנולוגיה שמחפשת שוק.
אלה מטלון: אנחנו רוצים להיות במצב של, אנחנו רוצים לדעת מה השוק צריך ולהביא לו את הפתרונות שלו.
אלה מטלון: לא תמיד הצרכים הם ברורים.
אלה מטלון: לפעמים אנחנו צריכים להסתכל קדימה.
אלה מטלון: גיל שוויד כשהוא הקים את צ'ק פוינט הוא הבין מה הולך לקרות שלוש שנים, חמש שנים הלאה.
אלה מטלון: אנחנו צריכים לתת מקום לשיווק.
אלה מטלון: כשאנחנו מסתכלים על פרויקט החממות לאורך השנים, הזמן שמוקדש לשיווק עולה, ההתייחסות עולה, ואני חושבת שצריך לתת יותר מקום, יותר תקציבים, לנושא של השיווק.
אלה מטלון: גם בשלב, גם בשנתיים הראשונות של החברות.
רוברט אילטוב: אני אתחיל דווקא מהנקודה הזאת.
רוברט אילטוב: אני אגיד לכם שכל הנושא הזה, של שיווק, אפילו בשיווק של החקיקה שהיתה פה, שנועדה למצוא את התקציבים, לא הושקע כסף.
רוברט אילטוב: לא בחוק האנג'לים, הציבור כמעט לא יודע על החוק הזה, אני לא יודע באיזה צנרת המסרים והמידע הועבר לציבור, החוק קיים.
רוברט אילטוב: יש מספיק כסף אצל הציבור הישראלי להשקעות בתחום, המידע הזה לא מגיע לציבור.
רוברט אילטוב: שתיים.
רוברט אילטוב: אנחנו עכשיו היינו עדים שהמידע שהוא נחוץ, לפחות לאלה שיושבים פה בשולחן, הוא פשוט סודי.
רוברט אילטוב: כמובן, על כך אני אוציא מכתב לשר האוצר, כי אני חושב שהנושא הזה לא יכול להיות סודי.
רוברט אילטוב: הנתונים המספריים, זה נתונים שהם חייבים להיות פתוחים לציבור.
רוברט אילטוב: הדבר הזה צריך להגיע לציבור, שיש מוסדיים, והציבור צריך לדעת.
רוברט אילטוב: אני לא מבין את הסודיות שבדבר ועל כך אני מעלה את זה לפניך, אלון, אבל אני גם אוציא מכתב, כי אני לא רואה פה שום נושא לסודיות, פשוט לא רואה.
רוברט אילטוב: הציבור, ציבור המשקיעים, הציבור חייב לדעת מה קורה בדבר הזה.
רוברט אילטוב: הדבר הזה נועד להם, לא למוסדיים.
רוברט אילטוב: עם כל הכבוד למוסדיים, המוסדיים הם מכשיר.
רוברט אילטוב: זה נועד לציבור שפועל בתחום הזה.
רוברט אילטוב: הוא לא נועד למוסדיים.
רוברט אילטוב: המוסדיים, הם לוקחים כסף ציבורי, הם עובדים על-פי הכללים והחוקים, והם צריכים להביא את זה לציבור ולא לעשות לעצמם איזה שהיא גחמה קטנה בצד ולטפל בזה.
רוברט אילטוב: אז גם את הנושא הזה, אני כנראה גם אקיים דיון בנושא הזה.
רוברט אילטוב: טוב, לא חשוב, אנחנו נמשיך לנקודות סיכום.
רוברט אילטוב: שוב, בכל אופן, אני רוצה להודות לכל אלה שהצליחו להגיע.
רוברט אילטוב: מדובר בנושא חשוב, באחד הדברים שהם קשורים לשרשרת כפי שאנחנו קוראים פה בתעשייה, שרשרת המזון של ההייטק הישראלי, אחת החוליות.
רוברט אילטוב: אין ספק שפה אנחנו צריכים לדעת, לתת את הדעת בנושא הזה.
רוברט אילטוב: אני קורא למשרדי התמ"ת והאוצר להמשיך לקדם את הנושא לשנה השלישית, להרחיב את זה ככל הניתן.
רוברט אילטוב: אנחנו באמת מבינים שהשנה השלישית היום, מכל הנסיבות והאילוצים, היא נחוצה היום.
רוברט אילטוב: צריך למצוא את התקציב המתאים, צריך גם לבחון את הנושא לעומק.
רוברט אילטוב: כמו-כן, אני מבקש ממשרד התמ"ת והאוצר לעשות עבודת מטה להקמת קרן ממשלתית על-מנת לתת מענה לגיוסים של החברות הצעירות, לגיוסי המשך, הן של בוגרות החממה והן של חברות אחרות שהן לא בוגרות החממה.
רוברט אילטוב: אשמח מאוד לקבל נתונים מהתמ"ת על אפקטיביות של שנה שלישית, זה נתון שהוא חשוב לנתח את הדבר הזה כדי באמת להבין מה אנחנו ואיפה נחוץ לתת את המיקוד ואת העזרה.
רוברט אילטוב: כמובן, הנושא הזה של כמה אחוז השתתפות המדינה בשנה שלישית, הוא גם נושא מאוד חשוב ואנחנו נדון, אני בכל אופן אפנה לשר האוצר בנושא הזה, כן להרחיב את זה ל- 85%, ונראה ונחפש מקורות תקציב לנושא הזה.
רוברט אילטוב: בסך הכל לא מדובר על הרבה כסף, אבל אם אנחנו נדע שעשרות חברות עשויות להצליח במהלך הזה ובעתיד להעסיק אלפי עובדים, אנחנו רק, אני חושב שרק נרוויח, כל הציבור.
רוברט אילטוב: כמובן, אני אשוחח עם השר על הגדלת התקציב במידה וניתן לכל פרויקט החממות.
רוברט אילטוב: אני יודע שהיום האילוצים אינם פשוטים, כולנו חיים פה בישראל ואנחנו רואים מה קורה.
רוברט אילטוב: זה בדיוק קבוצת האוכלוסייה שאליה אנחנו מכוונים, זה בדיוק האנשים שאותם אנחנו רוצים לחזק, המעמד הביניים, אלה הם האנשים שעוסקים בתחום ודווקא פה אני חושב שיש מצב להרחיב את הפעילות ולהרחיב את הפעילות הכלכלית.
רוברט אילטוב: כמובן, אנחנו עם הצוות נבחן דברים ואני אבקש, אם יש לכם רעיונות, לשלוח לצוות השדולה את הנתונים והפרטים.
רוברט אילטוב: במידה ולא דיברנו עדיין פה וכמובן לוועדה, ועדת המשנה שבראשותה אני עומד, סליחה, קיבלתי תיקון, אני אשמח מאוד שתעבירו לוועדה את כל הנתונים ואנחנו נדון.
רוברט אילטוב: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: סדר היום היום, הישיבה הראשונה, סיכון לנפילת טייקון והשלכות על המשק בכלל והמערכת הבנקאית בפרט.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה עסקה בחודש האחרון בנושא הסדרי החוב המסתמנים בשוק ההון, המוכרים במונח תספורת ובשבועיים האחרונים, בעקבות הדינאמיקה השלילית בשוקי ההון בעולם, החלו ירידות חדות במספר מניות הקשורות לבעלי שליטה הידועים כטייקוני המשק ומה שהיה נראה כאיום התספורות הפך להיות יותר איום של גילוח לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: ביקשנו להתכנס ואני שמח שאנחנו מתכנסים דווקא ביום שבו המסכים בבורסה צבועים בצבע ירוק וזה סימן חיובי, אבל אנחנו רוצים לבחון באמת מה הסיכון האמיתי לנפילת טייקון או אחת מקבוצות ההחזקות בשוק ההון, מה ההשלכות לכך לגבי המערכת הפיננסית והפנסיונית, מה הסיכון לתחילתו של אפקט דומינו וכמובן שאלות נלוות שאני אציג אותן, שאני רוצה לשמוע את ההתייחסות של הגורמים הרלוונטיים.
כרמל שאמה-הכהן: באירופה קיבלו החלטה ואוסרים על מכירה בחסר ב- Short של מניות ממגזרים מסוימים.
כרמל שאמה-הכהן: האם אנחנו יודעים לומר מה יתרות ה- Short, כיצד התפתחו בחודש האחרון יתרות ה- Short על המניות הרלוונטיות בשוק ההון הישראלי?
כרמל שאמה-הכהן: האם מישהו עוקב אחר כך?
כרמל שאמה-הכהן: האם לא נדרשת החלטה דומה להחלטה שהתקבלה בשוקי ההון באירופה, כדי לייצב את המצב?
כרמל שאמה-הכהן: עוד שאלה – אנחנו, בבדיקת העניין שמתי לב שחסר גילוי נאות או גילוי בכלל, של רמת החוב האישית של אותם טייקונים למערכת הבנקאית, כלומר זה לא די שחברה חייבת לציבור באג"חים מיליארדי שקלים או עשרות מיליארדי שקלים, יש חוב נוסף ששוכב לצד החוב הזה שהוא לדעתי מאוד מאוד רלוונטי וקריטי לבחינת מצב ההשקעה של אדם כזה או אחר בחברה, זה אומר כמה אותו אדם לווה באופן פרטי במערכת הבנקאית, כדי לרכוש את השליטה באותה חברה או כדי לבצע פעילות עסקית אחרת, כי אם אני לדוגמה משקיע באג"ח של קבוצה X, ואני בכוונה לא אתייחס לשמות ספציפיים, מאוד חשוב לי לדעת אם בעל השליטה, המניות שהוא מחזיק אותן, 20%, 30%, 40%, 50%, הן נקיות משעבוד ואם הן משועבדות במיליארדים, שהוא צריך לשרת את החוב הזה, האם זה יגרום לו לעבור למהלך עסקים יותר מסוכן כדי למשוך דיבידנדים יותר גדולים והאם חלילה כשהולכים להסדר חוב, אין לו באמת מניות שיכולות לשרת את הסדר החוב, והשאלה למה דבר כזה לא נחשף לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אז אני אסכם את הדברים – אחד, לבחון את הסיכונים כפי שנדונים בתקשורת לנפילה של אחד מהגורמים האלה, איך אנחנו יודעים לייצב מצב כזה, אם בכלל, יתרות המכירה בחסר לגבי המניות הספציפיות בדומה למהלך שבוצע בשוקי ההון באירופה, האם נבחן מהלך כזה, האם באמת יש עלייה דרמטית ביתרות המכירות בחסר לגבי אותן מניות, שמביאות להגברת המפולת בהן, ויתרות החוב הפרטיות של אותם טייקונים לבנקים, איפה זה עומד מבחינת הידע של הרגולאטורים ולמה הנתונים האלה לא נחשפים לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אני ארצה לשמוע מהרגולאטורים באופן ראשוני, כמובן ראשון ידבר הממונה על שוק ההון, פרופ' עודד שריג, לאחריו נציג הפיקוח על הבנקים, אור סופר, ולאחר מכן נציגת הרשות לניירות ערך, גיתית גרשגורן, בבקשה, הממונה על שוק ההון.
עודד שריג: בוקר טוב.
עודד שריג: אני אתייחס לחלק מהשאלות, לאותם דברים שנמצאים בתחום אחריותנו.
עודד שריג: אני אתחיל בזה שמאוד חשוב לי להיות כאן היום, אני מודה על תשומת הלב שלכם והדאגה שלכם לחיסכון של הציבור.
עודד שריג: אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר, שותף לכם, לדאגה לשלמות החיסכון ואנחנו עמלים באופן שוטף, על הבטחת הביטחון של החיסכון הפנסיוני, כל הזמן, משום שהדאגה לשלום החיסכון הפנסיוני היא בראש מעיינינו.
עודד שריג: בפרט, מה שחשוב לי להדגיש, זה שאנחנו נוקטים צעדים עוד לפני שקורים משברים.
עודד שריג: אנחנו ערוכים בצורה כזו למשברים לכשהם קורים, ואכן, אנחנו באופן ספציפי, נקטנו צעדים רלוונטיים לתחום של הדיון היום, תכף אני אפרט ואמנה גם מהם הצעדים העיקריים וגם מה ההשפעה שלהם.
עודד שריג: אבל חשוב לי להגיד כבר בהתחלה שהחיסכון הפנסיוני בישראל מנוהל על-ידי הגופים המוסדיים באופן מקצועי, באופן קפדני ובכפוף לפיקוח שוטף וצמוד של האגף, כך שאין לאף אחד סיבה לחשוש מאופן הטיפול בו, הדברים נעשים בצורה מקצועית ונבדקים.
עודד שריג: המסר הזה הוא מסר חשוב.
עודד שריג: גם חשוב לי שהמסר הזה יועבר באופן שיטתי על-ידי כולם, לציבור החוסכים, כדי שחס וחלילה לא ייווצר רושם אחר.
עודד שריג: הסיבה לכך היא שחששות בקרב ציבור החוסכים, עלולים לגרום לחוסכים לפעול באופן לא שקול, וצעדים חפוזים עלולים לפגוע בחיסכון הפנסיוני שלהם, שאותו הם צוברים במשך עשרות שנים.
עודד שריג: כתוצאה מצעדים חפוזים, החוסכים עלולים לפגוע ברמת החיים שלהם לכשיצאו לפנסיה, ומזה אנחנו רוצים להימנע, בכל מחיר.
עודד שריג: עיקרון הגג שמנחה את מנהלי הכספים הפנסיוניים, נקבע בחוק.