GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה ורון: ועדת הכלכלה היתה בסיור ב"לב העיר".
עודד שטיינברג: אנחנו מלווים את הסוחרים במשך ה-7 שנים האחרונות, מלווים את פעילות הוועד.
עודד שטיינברג: אני רוצה לציין כמה עובדות: לצערי, מרכז העיר לא פורח.
עודד שטיינברג: מרכז העיר נמצא בקריסה כלכלית, ואני אומר את זה כמישהו אובייקטיבי שרואה את המצב לאשורו.
ישראל אייכלר: גם כאשר יבואו האנשים ברכבות זה יהיה המצב?
עודד שטיינברג: אני לא יודע מה יבוא ומה לא יבוא.
עודד שטיינברג: אני מתאר את המצב היום.
ישראל אייכלר: היום ברור, כי אין רכבת.
עודד שטיינברג: אתם ראיתם כמוני, חה"כ אייכלר, ודיברנו על זה שם, שבכיכר ציון אין תחנה.
עודד שטיינברג: למרות שביקשנו עשרות פעמים במכתבים למשרד התחבורה ולעירייה, אין תחנה בכיכר ציון.
עודד שטיינברג: זה דבר אבסורדי לכל ירושלמי.
עודד שטיינברג: לא הגיוני שיש דבר כזה.
עודד שטיינברג: פשוט לא הגיוני.
עודד שטיינברג: בנוסף, לא מדברים פה על תכנוני התנועה העתידיים.
עודד שטיינברג: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל רחוב חשין, שמוביל מן המשטרה, עומד להיסגר לתנועה של רכב פרטי.
קריאה: עבור הרוסים שם.
עודד שטיינברג: לא יודע עבור מי.
עודד שטיינברג: גם שלומציון עומד להיסגר לתנועת רכבים פרטיים.
עודד שטיינברג: כלומר, יעצרו את שלומציון עד לממילא.
עודד שטיינברג: זה תכנון עתידי.
עודד שטיינברג: עדיין לא יודעים את זה.
עודד שטיינברג: לא הציגו את זה לציבור.
עודד שטיינברג: אני יודע את זה.
עודד שטיינברג: הולכים לפנות לרחוב ינאי.
עודד שטיינברג: כלומר, כל התנועה של התחבורה הציבורית משלומציון, שזה עורק מאוד חשוב היום בתחבורה הציבורית: קו 6, קו 13, קו 20 וכו', עומד.
עודד שטיינברג: כל התנועה הזו עוברת לרחוב ינאי.
עודד שטיינברג: כלומר, מרכז העיר הולך להיחנק באופן סופי.
עודד שטיינברג: כל התנועה של רכב פרטי תהיה מרחוב הסורג.
עודד שטיינברג: מדובר על רחוב מאזור הילל.
קריאה: אזור ביטוח לאומי.
עודד שטיינברג: בדיוק 10 מטרים.
עודד שטיינברג: משם יעבירו את כל הרכבים הפרטיים למרכז העיר.
עודד שטיינברג: אני לא אומר אם המדיניות הזו טובה או לא טובה, אבל בסוף המדיניות המוצהרת היא שאין מעבר וכניסה של רכבים פרטיים למרכז העיר.
ישראל אייכלר: מה אתה מציע, להכניס אוטובוסים לעיר?
עודד שטיינברג: אני אומר להכניס.
עודד שטיינברג: אני אומר הצעה אופרטיבית: העברה של אוטובוסים דרך אגרון, דרך מנשה בן ישראל, דרך תחנות ברחוב הילל.
עודד שטיינברג: זה יפתור הרבה בעיות.
עודד שטיינברג: בנוסף, להשאיר את רחוב חשין פתוח לאוטובוסים.
עודד שטיינברג: להשאיר את רחוב הנביאים.
עודד שטיינברג: מתוכננת הטבעת השחורה.
עודד שטיינברג: דרך רחוב הנביאים ורחוב חשין חייב להיות מעבר של אוטובוסים.
עודד שטיינברג: אי אפשר לחנוק את העיר.
עודד שטיינברג: יכול להיות שהרכבת תביא הרבה ברכה לעיר, אבל הדברים צריכים להיות במידתיות.
עודד שטיינברג: אם הם ייעשו בבת אחת וכל התלות תהיה על הרכבת, המצב יהיה קטסטרופאלי.
ישראל אייכלר: האם התייעצו אתכם בהכנת התוכנית?
עודד שטיינברג: יש פה את אדריכל לב העיר.
עודד שטיינברג: אני יכול להגיד: אני כתבתי בשם יו"ר הוועד שלנו עשרות מכתבים לגבי העניין של רחוב חשין ושל תחנת הרכבת בכיכר ציון, ולא נענינו, לצערי הרב.
עודד שטיינברג: מי שלא עושה תחנת רכבת בכיכר ציון, טועה ומטעה במובן מסוים, כי הוא לא מאפשר גישה ללב הפועם של מרכז העיר.
עודד שטיינברג: זה לא הגיוני.
עודד שטיינברג: יש פה את אדריכל לב העיר, וחשוב שהוא ידבר גם.
ישי לוי: מאחר ומדובר פה בהליך די ארוך שנעשה, ואנחנו בלב העיר די צמודים לסוחרים, לאנשי השוק ולתושבים, אני יכול לפנות ולומר ישירות למר אלכס לנגר: התהליך שנעשה עם הציבור לא שהוא לקוי אלא שהוא פשוט לא נעשה.
ישי לוי: מה שנעשה נעשה בצורה שהציבור מרגיש מרומה.
ישראל אייכלר: מה אתה מציע, שישבו אתכם?
ישי לוי: המנדט שלי פה הוא האנשים האלה.
ישי לוי: המנדט של כולנו פה.
ישי לוי: אי אפשר לומר, שעושים.
ישי לוי: עושים עכשיו תעמולה טובה לגבי מה יהיה.
ישי לוי: אני שומע את החרדות של הזקנים בנחלאות, אני שומע זקנה ששואלת אותי: איך היא עוברת את הכביש בצומת ולרו, ואנחנו יודעים שזה לא בדיוק 15 קמ"ש.
ישי לוי: דיברנו, ביררנו, ויש לי תשובות ברורות גם מברטוב.
ישי לוי: בהתחלה דיברו על 30-40, ואחר כך דיברו וירדו ל-5.
ישי לוי: יש לי את זה באימייל, ואני יכול לשלוח לך את זה.
ישי לוי: 5 קמ"ש זה הליכה ברגל.
ישי לוי: אני הולך יותר מהר מהרכבת.
ישי לוי: מה שאני מנסה לומר, זה שני דברים.
ישי לוי: אל"ף, לחזור חזרה, לברר, באמת לשמוע.
ישי לוי: הפסים כבר נמצאים.
ישי לוי: אם היית שואל אותי, הייתי שם אספלט ועובר לאוטובוסים עם אנרגיה סולרית.
ישי לוי: הדבר השני הוא לגבי התחנה שאנחנו מבקשים שנה.
ישי לוי: אני מדבר על כל ההזנה של ה-BRT וכל האוטובוסים מסביב.
ישי לוי: תסתכלו בתחנות שיהיו.
ישי לוי: תסתכלו איך עובר את כביש הטבעת.
ישראל אייכלר: מה ההצעה?
ישי לוי: אני אגיד: מדיניות תכנון של תחבורה.
ישי לוי: שיעצרו עכשיו, ישימו את הכל על השולחן ויעשו הצלבה, סנכרון בין התוכניות השונות, מה שקורה במכרז העיר: הורדת חניונים בכמויות אדירות – שזו הנחיה של משרד התחבורה – בלי הזנה בטבעת השחורה.
ישי לוי: כאשר אני מדבר על פריפריק, אני רוצה שיגיעו רכבים לעיר, ירדו בפריפריק.
ישי לוי: אני בעד עיר ירוקה.
ישראל אייכלר: ומה יקרה אז?
ישי לוי: היום מבנה שבו היו 280 מקומות חנייה הורידו ל-14 בעירייה.
ישי לוי: זה הסטנדרט.
ישי לוי: אנחנו צריכים להחזיר את זה, לתת הזנה מסביב לכביש הטבעת, לקיים אותו ככביש הטבעת, לבדוק אם רחוב הנביאים עובד כביש הטבעת.
ישי לוי: רחוב הנביאים לא עובד ככביש טבעת, מאחר והחליטו בעירייה על שימור של רחוב הנביאים.
ישראל אייכלר: בוא נציע הצעה מעשית.
ישראל אייכלר: עכשיו אני אציע הצעה: בוא תשב, ותכתוב תוכנית על נייר, דף אחד, עם העתק לנו ולעירייה, דברים מעשיים, ונראה איך זה יתקיים.
ישי לוי: מאה אחוז.
ישראל אייכלר: אנחנו עוברים ליחיאל, מנהל קהילתי רוממה.
יחיאל רודמן: קודם כל, אני מודה ליו"ר שכינס את הדיון הזה.
יחיאל רודמן: זה מאוד חשוב שהכנסת תלווה את התחבורה בירושלים.
יחיאל רודמן: רוב הדיון פה, לדעתי, לא מעשי.
יחיאל רודמן: הרכבת הקלה לא הולכת להיות בהפעלה מסחרית מלאה, לפחות לא בחודשים הקרובים, ולכן רוב הדיון לגבי הרכבת הוא לא מעשי.
יחיאל רודמן: אנחנו באנו לצעוק על דברים מאוד מעשיים – הפעימה החרדית, שהולכת לקרות ממש בשבועות הקרובים.
יחיאל רודמן: היו"ר תיכף ידבר על הפרטים.
יחיאל רודמן: אני רוצה לדבר בשתי מילים על הכללים.
יחיאל רודמן: המילים רפורמה ופעימה הן מילים מאוד מרשימות.
יחיאל רודמן: התחבורה הציבורית נועדה בשביל דבר אחד בלבד: שהבן אדם יוכל להגיע ממקום למקום.
יחיאל רודמן: אני לא פילוסוף גדול, אבל בשביל זה מיועדת תחבורה ציבורית: שהגברת תגיע עם הסלים מהשוק הביתה, והתלמיד יגיע מבית הספר הביתה.
יחיאל רודמן: אנחנו מדברים על שכונת רוממה.
יחיאל רודמן: אין שום תועלת.
יחיאל רודמן: אפס נעשה בכל הרפורמה הזו והפעימה הזו נעשו פה אחרי שתדלנויות.
יחיאל רודמן: אתמול דיברתי עם שלמה רוזנשטיין, והוא הסביר לי כמה שהוא דאג.
יחיאל רודמן: הכל זה דאגות כדי שלא יקצצו כל כך הרבה.
יחיאל רודמן: שום שיפור ושום תועלת לא ראינו.
ישראל אייכלר: האם התייעצו אתכם בקשר לתוכניות האלה.
יחיאל רודמן: זה בדיוק הנושא.
יחיאל רודמן: לא התייעצו, שמעו אותנו יותר מפעם אחת, ואנחנו מאוד רוצים לברך על זה.
יחיאל רודמן: זה דבר שלא היה בעבר.
יחיאל רודמן: אנחנו מבקשים מוועדת הכלכלה, שנציג ציבור, נציג הצרכנים שנסע באוטובוסים, יישב בוועדות המקבלות את ההחלטות, לא רק כדי לשמוע אותן אלא שיהיה גם מבין המחליטים.
יחיאל רודמן: מי שלא נוסע באוטובוס, לא יודע מה זה לנסוע באוטובוס, יהיה מה שיהיה.
יחיאל רודמן: לא מהנדס ולא מתכנן יכול לדעת את הצרכים של התושבים.
יחיאל רודמן: צריך שיהיה נציג צרכנים בכל הוועדות שמקבלות החלטות.
ישראל אייכלר: מה תעשה אם נציגי הצרכנים יתחילו לנסוע באוטובוסים ואז תהיה מיותר?
יחיאל רודמן: אני אשמח מאוד.
ישראל אייכלר: אני מציע שכל חבר כנסת – כבר הצעתי את זה מזמן – ייסע לפחות פעם בשבוע באוטובוס.
ישראל אייכלר: נדמה לי, שזה זול בשביל חבר כנסת לנסוע באוטובוס.
קריאה: נסיעה חינם.
ישראל אייכלר: הקריאה שלך נשמעה ונשמרה.
יחיאל רודמן: אני רק אומר עוד מילה אחת – אני דיברתי על זה לפני הוועדה – קיים חוסר שקיפות מחריד בכל מה שקשור לתחבורה ציבורית בירושלים.
יחיאל רודמן: ההסכמים שבין משרד התחבורה לחברת סיטי פס, שמהם נגזרים המון השלכות, לא מוצגים בפני הציבור.
יחיאל רודמן: למרות שביקשנו את זה מכמה גופים, לא קיבלתי את זה ולא ראיתי את זה.
ישראל אייכלר: אתה מבקש שקיפות.
יחיאל רודמן: רישיון ההפעלה של אגד בירושלים זה סוד צבאי, שאף אחד לא הצליח עדיין לראות אותו, למרות שביקשו את זה דרך חוק חופש המידע, ויעיד על זה יוסי סעידוב.
יחיאל רודמן: זה אחד מסודות המדינה, ואני כאזרח לא יודע מה אגד חייב להביא לי.
יחיאל רודמן: אני דורש, שוועדת הכלכלה תציג בפני הציבור את רישיון ההפעלה של אגד בירושלים, כדי שאנשים יידעו מה מגיע להם.
יחיאל רודמן: אלה שני הדברים שאני מבקש, חוץ מהמעורבות של התושבים.
ברוך ברנדווין: דיברו קודם על המעברים.
ברוך ברנדווין: המספרים מאוד מבלבלים.
ברוך ברנדווין: במציאות פגעו מאוד בשכונות.
ברוך ברנדווין: אנחנו רואים את המפות.
ברוך ברנדווין: 50 שנה התחבורה תקתקה מאוד בתוך השכונות, חוץ מהתדירות, ועכשיו הולכת להיות ממש פגיעה.
ברוך ברנדווין: בנוסף לזה, כרטיס המעבר הוא פגיעה מאוד חדה.
ברוך ברנדווין: ראינו כבר את הפעימה הראשונה.
ברוך ברנדווין: עד כמה שחשבו וזרו חול כאילו זה עושה טוב, במציאות זה עשה ההפך מטוב.
ברוך ברנדווין: יש המון נזק מהכרטיס מעבר.
ברוך ברנדווין: אנשים ממתינים הרבה יותר זמן בגלל כל הפקקים, והעובדה היא שעשו כאילו שזה שעה ורבע במציאות.
קריאה: זה עלה לשנה וחצי.
ישראל אייכלר: יוסי סעידוב, ארגון צרכני תחבורה ציבורית, בבקשה.
יוסי סעידוב: חוסר התקשורת והפערים שאנחנו רואים כאן בין צרכני התחבורה הציבורית, סוחרי העיר ובין האנשים שקובעים את המדיניות, זה פער שהולך ומתרחב ככל שמועד כניסת הרכבת הקלה מגיע.
יוסי סעידוב: הפער הזה מצביע על כמה דברים: קודם כל הוא מצביע על ניתוק וחוסר אימון.
יוסי סעידוב: התושבים לא שותפים למהלכים של השינוי.
יוסי סעידוב: התושבים לא מקבלים מידע שוטף בנוגע למה שקורה בתחנות ובנוגע למסלולים.
יוסי סעידוב: נוצר מצב שבו מעמד הביניים נוטש את התחבורה הציבורית.
יוסי סעידוב: מי שנשאר בו הן האוכלוסיות החלשות.
יוסי סעידוב: הן מבזבזות זמן, זמן שבו הן יכולות לעשות כסף.
יוסי סעידוב: מעמד הביניים מבזבז את כספו בפקקים, בקניית רכבים ובדלק.
יוסי סעידוב: עלו פה כמה רעיונות, שמשרד התחבורה כבר מיישם אבל לא מיישם טוב, כמו שיטת המעברים.
יוסי סעידוב: זו שיטה שנהוגה כבר שנה בירושלים, ולמרות זאת אין אפילו מפה אחת של כל קווי התחבורה הציבורית בירושלים.
יוסי סעידוב: אם אני רוצה לנסוע מהבית שלי לבית של כל אחד אחר שיושב כאן, אין לי מושג איך לעשות את זה.
יוסי סעידוב: גם אם אני אקבל שעתיים חינם של נסיעה באוטובוס, בלי מפה אני לא אדע איך להגיע לשם.
יוסי סעידוב: בעיה שנייה, כמו שיחיאל העלה, זה שילוב של נציגי נוסעים.
ישראל אייכלר: זה יהיה סעיף ראשון במסקנות שלנו.
ישראל אייכלר: כולם דיברו על זה.
יוסי סעידוב: דבר אחרון נוגע לכניסה של תחבורה ציבורית למרכז העיר.
יוסי סעידוב: צריך לזכור, שהמון שכונות בירושלים לא צריכות להגיע למרכז העיר.
יוסי סעידוב: אנחנו ניסינו לקיים הליך שיתוף ציבורי ביחד עם משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: מה ההצעה שלך?
יוסי סעידוב: אנחנו הצענו להעביר קווי אוטובוס משכונות דרום העיר לאזורי התעסוקה בעיר, שלא דרך מרכז העיר.
יוסי סעידוב: משרד התחבורה עשה ניסוי עם GPS: נתן לאנשים כמוני GPS, ובדק איך אנחנו נוסעים למקום העבודה שלנו.
יוסי סעידוב: בן אדם כמוני שנוסע מדרום העיר לגבעת שאול, עולה על קו 18 ובכל מקרה מגיע למרכז העיר, מה שמאריך את המסלול שלי בכמעט שעה.
יוסי סעידוב: זמן הנסיעה שלי היום מדרום העיר, מאזור המושבה הגרמנית, לגבעת שאול שזה אזור התעסוקה, הוא שעה וחצי.
ישראל אייכלר: כמו שאמר מר סקר.
יוסי סעידוב: לא רחוק מהכנסת יש כביש שנקרא שדרות חיים הזז, כביש רחב דו נתיבי, שאפילו הולכי רגל אין לצידו.
יוסי סעידוב: מספר האוטובוסים של התחבורה הציבורית, שנוסעים בו מדי שעה, עומד על אחד – קו 24.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך.
ישראל אייכלר: גם לך אני מציע, לתמצת בדף אחד הצעות מעשיות, כדי שנוכל להעביר את זה לאגפים המתאימים במשרד התחבורה ובאגד.
ישראל אייכלר: מיכה פרלמן, נציג האוצר, בבקשה.
ישראל אייכלר: האוצר עכשיו בכותרות, אז בוא נשמע מה יש לאוצר לומר.
מיכה פרלמן: אלכס נתן סקירה רחבה, ודיבר על כל מה שגם אנחנו תכננו.
מיכה פרלמן: כאשר אנחנו תקצבנו את הרכבת הקלה ואת ההפעלה של הרכבת הקלה, לא תכננו את ההפעלה של כל האוטובוסים במקביל, כמו שהיום מסוכם עם משרד התחבורה וכפי שאלכס הציג.
מיכה פרלמן: רוצה לומר: אנחנו חשבנו שהרכבת תיקח חלק מהפעילות של האוטובוסים, וכך נוכל לחסוך בתשומות של אגד, לחסוך פעילות וזה יממן חלק מהפעילות של הרכבת הקלה.
מיכה פרלמן: בעקבות התכנון שנעשה על ידי משרד התחבורה, צוות תוכנית אב ירושלים והרציונאל שהם קבעו לעיר כדי שתהיה נגישות טובה וקישוריות טובה על מנת להקפיץ את רמת השירות בירושלים, הגענו לסיכום עם משרד התחבורה שלא ניקח אף תשומה שהתפנתה, אף אוטובוס, אף נהג אגד, ונשקיע את כל זה חזרה בעיר במקומות אחרים.
מיכה פרלמן: יוצא מכך, שזו תוספת תקציבית.
ישראל אייכלר: כמה כסף האוצר הולך להוסיף?
מיכה פרלמן: סדר גודל של 30,000,000 שקלים.
קריאה: זה לא כסף.
ישראל אייכלר: אני מעביר את רשות הדיבור לפרידמן, חבר הנהלת מנהל גבעה צרפתית- רמת אשכול.
עמיהוד פרידמן: אני רוצה להוסיף כמה דברים.
עמיהוד פרידמן: האחד, הנושא של הבטיחות, שהזכרתם קודם.
עמיהוד פרידמן: שבוע שעבר הגיע לידי מסמך של הוועדה המחוזית.
עמיהוד פרידמן: מדובר שם על צפי של 60 הרוגים לשנה בשנה הראשונה.
ישראל אייכלר: מי עשה את הצפי?
עמיהוד פרידמן: אני ראיתי את זה במסמך רשמי של הוועדה המחוזית של משרד הפנים.
עמיהוד פרידמן: מדובר בצפי של 60 הרוגים בשנה הראשונה.
ישראל אייכלר: מהרכבת הקלה.
עמיהוד פרידמן: מהרכבת הקלה.
עמיהוד פרידמן: בבוסטון בארצות הברית יש גדרות.
עמיהוד פרידמן: אני לא רואה שום סיבה שעיריית ירושלים, משרד התחבורה או כל מי שאחראי לזה לא יקים גדרות.
אלכס מילר: היו גדרות.
אלכס מילר: הורידו אותם.
עמיהוד פרידמן: בבוסטון זה קיים, ואני לא רואה שום סיבה שזה לא יקרה כאן.
עמיהוד פרידמן: ליאת המתכננת האזורית שלנו העבירה אליכם את כל המסמכים בקשר לביטול כל מיני קווים שפוגעים באנשים- אנשים שנוסעים עם סלים.
עמיהוד פרידמן: שיטת המעברים היא שיטה מאוד יפה למי שירוץ ויבין את כל המפות.
עמיהוד פרידמן: הוא יגיע לכל מקום במהירות, אבל מי שלוקחת סלים מהשוק לא תרצה לעבור - - -
לאה ורון: אולי תגיד "לוקח".
לאה ורון: אולי יש גם איזה גבר או שניים.
ישראל אייכלר: הוא אמר "אנשים".
לאה ורון: הוא אמר "לוקחת סלים".
עמיהוד פרידמן: מקובל.
ישראל אייכלר: כבר מזמן שכחתן לסחוב סלים.
ישראל אייכלר: אני רואה רק גברים סוחבים סלים.
לאה ורון: טוב שכך.
לאה ורון: הם יותר חזקים פיזית.
עמיהוד פרידמן: הנקודה היא שקו 34, למשל, עובר ממלחה לתחנה סופית בתלפיות.
עמיהוד פרידמן: רוב התושבים לא רוצים את זה.
עמיהוד פרידמן: דיברנו על זה, עשינו החתמות.
עמיהוד פרידמן: אני מציע להשאיר את הקווים, ולא לעשות את מה שעשו בתל אביב.
עמיהוד פרידמן: ראינו לפני שבועיים מה קרה בתל אביב.
ישראל אייכלר: כלומר, להשאיר את הקווים עם הרכבת.
עמיהוד פרידמן: להשאיר את הקווים, ואם עושים שינויים שיעשו אותם תוך כדי תנועה ולא שינויים של מהנדסים שלא בדקו בשטח איך הם עובדים.
עמיהוד פרידמן: צריך לתת קודם לרכבת להתחיל לנסוע, ואז לבצע שינוי.
ישראל אייכלר: אבי שלום, יו"ר מנהל פסגת זאב, רוצה להוסיף משהו.
אבי שלום: אנחנו העברנו מסמך לעיונך.
אבי שלום: יש כמה דברים שעלו פה, ואני רוצה לחדד.
אבי שלום: לגבי "חנה וסע" - בפסגת זאב יש היום רק מקום אחד שעדיין עובדים עליו.
אבי שלום: כלומר, 250 מקומות חנייה, כאשר בשכונת פסגת זאב כמעט 50,000 תושבים.
אבי שלום: כשיעלו מלמטה, איפה יחנו את הרכבים שלהם, איך יחנו את הרכבים ואיך יעלו לרכבת?
אבי שלום: צריך לדאוג לעוד כמה מקומות "חנה וסע".
אבי שלום: מחכים, מחכים, אבל הרכבת מתחילה לעבוד בעוד שבוע.
אבי שלום: מה יעשו?
אבי שלום: חיכו 7 שנים.
אבי שלום: האם יחכו עוד 7 שנים?
אבי שלום: לגבי האוטובוסים – הבנתי שבעתיד כל האוטובוסים יגיעו עד לתחנות המרכזיות בתוך השכונה, ולא ייצאו מהשכונה.
אבי שלום: כלומר, תהיה רק הרכבת ומי שירצה יצטרך לעלות מאזור רחמילביץ למטה ברכב קטן, יחליף אוטו, יעביר עוד אוטו, יעלה לרכבת, ייצא מהרכבת.
אבי שלום: לגבי הביטחון - האם לקחתם בחשבון מה יקרה אם, חס וחלילה, יש חפץ חשוד ברכבת?
ישראל אייכלר: את זה המשטרה, אני מבין, לקחה בחשבון.
אבי שלום: לגבי הנכים – כמו שאני מבין, יש מרחק בין תחנה לתחנה.
ישראל אייכלר: זו טעות היסטורית.
אבי שלום: יש פה טעות.
אבי שלום: אני חושב, שאולי צריך להקצות רכב קטן בתוך השכונה, כדי שלאנשים תהיה אפשרות מעבר מתחנה לתחנה.
ישראל אייכלר: נציג מהמרכז לחיים עצמאיים, בבקשה.
אורי בושריה: דיברתם על אנשים במדרחוב יפו.
אורי בושריה: לאנשים בעלי לקויות ראייה יש המון הערות על זה.
אורי בושריה: הם מוצאים את עצמם על הפסים.
אורי בושריה: ההנמכה של שני סנטימטר שם לא מספיק טובה.
אורי בושריה: אין להם שום פסים העוזרים להם לאזן את עצמם מול זה.
אורי בושריה: זה מחייב טיפול.
ישראל אייכלר: האם כתבתם את זה למשרד התחבורה?
ישראל אייכלר: תשלח לוועדה ולמשרד התחבורה.
אורי בושריה: יש הרבה דיונים.
אורי בושריה: הם יודעים, אבל שום דבר לא זז.
אורי בושריה: דבר נוסף לגבי נגישות – עובדים זרים לא יכולים להוציא "רב קו".
אורי בושריה: מעבר לכל הבירוקרטיה – היום צריך להטעין אותו אצל כל חברה בנפרד.
ישראל אייכלר: למה, כי אין להם תעודת זהות?
אורי בושריה: כן.
שי אייזנברג: זה לא מדויק.
שי אייזנברג: אפשר להנפיק כרטיסי "רב קו" גם לבעלי דרכונים.
שי אייזנברג: אי אפשר לקבל הנחות לזכאים עם דרכון זר.
קריאה: מה לגבי חנייה לנכים?
ישראל אייכלר: תהיה בחניונים.
קריאה: אבל החניון צריך להיות נגיש.
אורי בושריה: זה ללא תשלום.
אורי בושריה: זה לא קורה היום.
אלכס מילר: אני חושב, שהמערכת של הרכבת הקלה היא הרבה יותר נגישה מהסטנדרט המקובל אצלנו.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולכם.
ישראל אייכלר: בעזרת השם יהיו עוד דיונים.
ישראל אייכלר: זה לא הדיון האחרון.
ישראל אייכלר: זה הדיון הראשון ולא האחרון.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הישיבה: הוועדה ממליצה למשרד התחבורה לקיים סדרת מפגשים עם נציגי המנהלים הקהילתיים המרכזיים השונים בשכונות השונות, עם פעילים בתחום התחבורה הציבורית, להציג בפניהם את התוכנית לרשת התחבורה החדשה בירושלים וגם להיות קשובים להצעותיהם.
ישראל אייכלר: בקשה שנייה של הוועדה - לבחון מחדש העמדת גדרות כאמצעי בטיחות בתוואי הרכבת לתקופה מסוימת, ביחד עם הסברה לציבור ולתלמידים על הסדרי הבטיחות בתחבורה הציבורית, בעיקר ברכבת הקלה.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה, לפעול לפרסום באתר האינטרנט של משרד התחבורה את ההסכמות עם הזיכיון של הרכבת הקלה, כמו גם ההסכמים עם חברת אגד ועם כל המפעילים, כדי שהמידע יהיה נגיש לציבור.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה, לאפשר לאוטובוסים לנסוע על תוואי הרכבת הקלה מכיכר הדווידקה עד אחרי שוק מחנה יהודה, לפחות לתקופת ניסיון, כדי להחיות את השוק.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת, ללוות את הרכבת הקלה והשינויים בתחבורה הציבורית בהסברה מאסיבית לציבור, לפני ולא אחרי.
ישראל אייכלר: תודה רבה, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: הקמת ועדת משנה לפיתוח הנגב והגליל בהתאם לסעיף 97כב לתקנון הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שברשות ועדת המשנה יעמוד חבר הכנסת טיבייב, כאשר כל ח"כ, לרבות חבר הכנסת אייכלר שכבר ביקש להצטרף כחבר, רשאי יהיה לבקש להצטרף ולהיות חבר מן העניין בוועדת המשנה שתהיה אחראית על הפיתוח והקידום של נושאי פיתוח הנגב והגליל, המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
כרמל שאמה-הכהן: נאחל לכם בהצלחה וישר כוח.
כרמל שאמה-הכהן: תתחילו להפעיל את הוועדה הזאת כבר בפגרה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לכל הנוכחים ולכל עם ישראל שאני ממש שמח שקמה ועדת משנה לפיתוח הנגב והגליל.
ישראל אייכלר: אני חושב שהמאגר של כל פתרונות בעיות הדיור והתעסוקה של מדינת ישראל הם בנגב ובגליל.
ישראל אייכלר: חבל, למרות שיש משרד לפיתוח הנגב והגליל ושר לפיתוח הנגב והגליל, הנגב והגליל עדיין תפוסים, אנשים לא יכולים לבוא ולהתיישב שם.
ישראל אייכלר: בכל מושב, בכל חלקת אדמה, אם זה בנגב מצד הבדואים ובגליל מצד בני המושבים הישנים, לא נותנים לפתח ויש הרבה הרבה עיכובים.
ישראל אייכלר: לפני שידעתי מי היושב-ראש ביקשתי להצטרף לוועדה הזאת כדי לעודד את פיתוח הנגב והגליל.
ישראל אייכלר: ביקשתי את רשות הדיבור, כיוון ששמחתי מאוד לשמוע שרוברט טיבייב, ידידנו, איש אופקים, איש הנגב, יהיה היושב-ראש.
ישראל אייכלר: אני בטוח שכשהוא יהיה היושב ראש הנושא של הפיתוח של הגליל והנגב יהיה בעוצמה מוסרית וערכית הרבה יותר חזקה.
ישראל אייכלר: אני מצטרף לברכות של היושב-ראש ושל כולם לרוברט טיבייב.
ישראל אייכלר: שיהיה בהצלחה גדולה.
כרמל שאמה-הכהן: כדי שזה יהיה הלכה למעשה צריך להצביע ולאשר את ההחלטה או את ההצעה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הקמת ועדת המשנה ובעד הבחירה?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר ברכות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נועלים את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: מה קורה היום?
אהרן מדואל: היום, לאחר מאבק ארוך, לאחר ש---
זכריה טרם: היום משפטים ומשפטים.
אהרן מדואל: אני רוצה להדגיש מה קרה קודם.
אהרן מדואל: לאחר מאבק ארוך מצד הוועד, לאחר הקפאת הפינויים ב-96', בסיוע מלא מצד ארנון גלעדי, שבזמנו ייתר את החלטה 909 שבסופו של דבר לא אושררה על ידי שר האוצר דאז מאיר שטרית, לאחר מכן ב-2004 שוב היתה החלטה שמספרה 995, למועצת מקרקעי ישראל, ובסופו של דבר אותה החלטה אושררה ומהלך הפינויים בכפר שלם היה אמור לצאת לדרך.
אהרן מדואל: זו החלטה די גדולה, אני אגיד רק את הפרטים המרכזיים בה, ההחלטה קבעה שעל חלמיש לעשות סקר זכאים מכל מתחם כפר שלם, להגדיר את הזכאים---
כרמל שאמה-הכהן: זה בוצע?
אהרן מדואל: לא בוצע.
אהרן מדואל: להגדיר את הזכאים, לנהל איתם תוך שנתיים, עד 2006, משא ומתן לפינוי, למצות את המשא ומתן לפינוי, לחתום איתם הסכמי פינוי.
אהרן מדואל: זכאי שלא יסכים להתפנות החל מ-2006 יינקטו נגדו הליכים משפטיים כגון סילוק יעד, בציר יורד של סכומי הפינוי.
אהרן מדואל: כלומר כל שנה שהוא נשאר במקום כנגד ההסכמות, יירדו סכומי הפינוי.
אהרן מדואל: חלמיש קרעה את החלטה 995 לגזרים.
אהרן מדואל: ואני רוצה להסביר לך, חבר הכנסת שאמה, יש החלטות כאלה בנושא מושבים, בנושא חקלאים, בנושאים אחרים, אם היה מעז לבוא מנהל כללי של מינהל, או מנהל מחוז, מנהל חברה, לשנות תג או פסיק בהחלטה שקשורה לחקלאים או מושבים, הרי היו קורעים אותו כדג.
אהרן מדואל: פה הרשתה לעצמה חלמיש, יחד עם מנהלי המינהל דאז, להקים ועדת פינויים עליונה, שהם קראו לה, שקרעה לגזרים את החלטה 995, שהיא החלטה סטטוטורית מחייבת, והם קראו לשניים, שלושה, ארבעה תושבים מכפר שלם, אמרו 'רבותיי, אתם לא זכאים, לא מגיע לכם שום דבר, שינינו את הקריטריונים', ההחלטה הגדירה, זה חשוב, שהפינויים יתבצעו לפי קריטריון משרד הבינוי והשיכון מ-96'.
אהרן מדואל: בשנות ה-90 גיבשו יחד עם ארנון גלעדי קריטריון פינויים מוסדר והפינויים יתבצעו לפי הקריטריון.
אהרן מדואל: חברת חלמיש טענה, למרות מה שכתוב בהיחלטה, שהקריטריון.
אהרן מדואל: .. היא שינתה אותו, על דעת עצמה, יחד עם מנהל המחוז, בעצם השינויים בהחלטה גרמו לכך ש-99.9% מתושבי כפר שלם הפכו להיות לא זכאים.
אהרן מדואל: אני אתן לכם דוגמה אבסורדית, הם קבעו שזכאי פינוי בכפר שלם זה מי שמופיע בסקר שחברת חלמיש ביצעה בשנת 75' בכפר שלם ובתנאי שהוריו לא היו בחיים באותה עת.
אהרן מדואל: מה זה אומר?
אהרן מדואל: אדם, לא עלינו, שהוריו לא בחיים, בממוצע סטטיסטי הוא בן 55.
אהרן מדואל: אם ניקח אדם שהופיע בסקר חלמיש בשנת 75' והיה בן 55, הוא חייב להיות זכאי, כי אם הוריו לא היו בחיים באותה עת, אותו אדם היה אמור להיות עכשיו זכאי פינוי בן 90.
אהרן מדואל: כלומר הם הגדירו את בני ה-90 כזכאי פינוי בכפר שלם ורצו להחתים את אפרתי.
אהרן מדואל: אנחנו יודעים איפה אפרתי יושב היום.
אהרן מדואל: דרך עורכי דין, עצרנו את המהלך.
אהרן מדואל: בקיצור, פניהם היו למלחמה מיד לאחר המהלכים האלה הם פתחו בגל תביעות לסילוקי יעד נגד תושבי כפר שלם, תבעו פה את יושב ראש הוועד, אדם שב-49' יישב את המקום, כל המשפחות הוותיקות פה נתבעות בעניין הזה, גררו את האנשים להוצאות עתק מול עורכי דין, אנשים נפגעו בבריאותם, אנשים התגרשו, קרעים משפחתיים.
אהרן מדואל: אנחנו, בתור ועד, כמובן יצאנו למאבק שמתנהל מ-2004 ועד היום.
אהרן מדואל: אנחנו צריכים מדי פעם לבלום את גל התביעות, אבל המאבק קשה מאוד כי אנחנו מתנהלים מול ממסד.
כרמל שאמה-הכהן: כל זה בישיבה, כי פה באנו בעיקר כדי לראות דברים.
כרמל שאמה-הכהן: כל הדברים האלה שיהיו על השולחן, יהיו בפרוטוקול.
אהרן מדואל: אז מה שקורה היום, יש מאות תביעות משפטיות---
ארנון גלעדי: מה שאהרן מנסה להגיד, יש פה חברה שיוסדה למעשה בתקנות שלה לצורך הנושא של פינוי בינוי כפר שלם כחלק מתוך נושא של מדיניות הרווחה.
ארנון גלעדי: חברת חלמיש שכחה את מה שהיא עשתה, מאז שאני עזבתי את חלמיש הנושא נשאר כפי שהוא, גל התביעות והמערכת המשפטית עובדת וטוחנת את התושבים, הוותיקים במיוחד.
ארנון גלעדי: דרך אגב, אלה שהגיעו זה מכבר, שלשום, אתמול, אין נגדם תביעות.
ארנון גלעדי: התביעות מתבטאות אך ורק נגד המשפחות הוותיקות, למעט ואין להם ידע מי הצטרפו במהלך השנים האחרונות.
ארנון גלעדי: לכן יש פה התעמרות של חברה עירונית ממשלתית בתושבים, בלי לתת להם את הפתרונות ויש את הפתרונות, זה לא איזה מרשם קסם שהוא איננו.
ארנון גלעדי: זה היה על השולחן, זה אפשרי וזה בר מימוש מיידי, רק צריכים לקבל החלטות להוציא את זה מהכוח אל הפועל.
ארנון גלעדי: נקודה.
ארנון גלעדי: זה הדבר היחידי, להקפיא את התביעות המשפטיות בשלב זה, לנהל משא ומתן הוגן עם התושבים ועם ועד התושבים, לחדש את הקריטריונים של 96' עם תיקונים שהוועד וחלמיש יגיעו אליהם, והוועד הוא ועד שבסך הכל יודע מה הגבולות שהוא יכול ללכת איתם.
ארנון גלעדי: מתוך ידיעה, ואני אומר לך, אני ניהלתי הרבה מאוד משאים ומתנים, הם יודעים מה הגבולות שלהם.
ארנון גלעדי: לכן צריכים לתת את הצ'אנס הזה ולאלץ את חברת חלמיש להיכנס לפעילות לצורך תפקידה.
זכריה טרם: משפט אחד, אמר מנהיג והוא מנהיג, עד היום לא קם מנהיג.
זכריה טרם: רבין, ז"ל, היה פה עם האנשים שלו פה, במקום הזה, והוא אמר למנהלי חלמיש והשאר, משפט אחד, 'אני לא רוצה לראות את ג'בליה פה'.
זכריה טרם: התוצאה, יצאו 300 משפחות, פינו באותה תקופה, בבני ביתך, ואנחנו נראה לך בדרך שאנחנו הולכים, למופת, האנשים יושבים על מי מנוחות היום.
זכריה טרם: אלה שיצאו.
זכריה טרם: אלא שאנחנו נשארנו, גזרה מהשמים, משפטים ומשפטים ומשפטים.
זכריה טרם: ישיבת הוועדה
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את ועדת הכלכלה, בהמשך לסיור שהוועדה קיימה היום בשכונת כפר שלם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באנו גם לשמוע, גם לראות.
כרמל שאמה-הכהן: לראות, כבר ראינו, וההתרשמות היא ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מצב לא נורמלי, אני גם יכול לדעת שהרבה לא קרה פה בשנים האחרונות, אני לא מדבר רק על מספר שנים, אלא עשרות שנים, חלק מילדותי גדלתי בכפר שלם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים לבדוק שני דברים; יש דבר אחד שהוא מאוד בוער, זה כל הנושא של איום הפינוי ותביעות משפטיות על תושבי השכונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני ארצה לשמוע ממי שאחראים על העניין למה הדברים האלה הכרחיים, מאיפה זה בא ומה אפשר לעשות עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: ונושא שני שנרצה להתחיל לעסוק בו, לאחר מכן, זה איזה פתרון יכול להיות שעושה טוב קודם כל לתושבים, לעיר תל אביב, וכמובן זה יכול גם להשפיע על הרבה יותר.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר באדמה בהיקף רחב, בלב מרכז הארץ, עם שווי אדיר שפשוט מבוזבז יום יום.
כרמל שאמה-הכהן: יום יום שהשכונה הזאת לא מתקדמת קדימה, זה בזבוז למשק בכלל ולכל תושב ותושב שצריך לחיות.
כרמל שאמה-הכהן: ראינו פה אמנם בתים יותר סבירים, ביקרנו בתוכם, אבל עדיין התשתיות מסביב, כמה שהבית שלך סביר מבפנים, זו לא צורת חיים, זו לא איכות חיים של ישראל 2011, וראינו גם בתים שזה מזעזע, ממש מזעזע.
כרמל שאמה-הכהן: בית כזה, אפילו אחד, אסור שיהיה, לא בתל אביב ולא בשום מקום במדינת ישראל.