GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד יצחקי: כל התכנית הזאת צריכה לרדת מהפרק.
דוד יצחקי: אנחנו יודעים ללמד, יש לנו את הכלים לעשות את זה.
דוד יצחקי: משרד התחבורה ידרוש את הרמה.
דוד יצחקי: אם התלמיד לא יעבור נראה מה לעשות הלאה.
דוד יצחקי: הוכחה אחת לזה שתלמידים לומדים את מה שבוחנים זה החניה בין כלי רכב.
דוד יצחקי: על התרגיל הזה שהוא כלום ואין לו קשר לתאונות דרכים הוא מבזבז שיעורים מימין ומשמאל, בעליה ובירידה, על הגג ועל הגלגלים.
דוד יצחקי: למה?
דוד יצחקי: כי יודעים שאת זה בוחנים.
דוד יצחקי: את מה שלא בוחנים התלמיד פחות לומד.
דוד יצחקי: הרפורמה לא תוביל לזה בחיים.
אבי גולן: מורה נהיגה לא עובד לבד, הוא חייב להיות משויך לבית הספר.
אבי גולן: בית הספר חייב להחזיק משרד, רישיון, מנהל מקצועי שעולה 500 דולר לחודש וצריך לשלם לו, אגרה לחידוש רישיון שנתי.
אבי גולן: אין היום דבר שנקרא בית ספר בלי תלמידים ובלי מורים.
אבי גולן: יש בית ספר גדול עם הרבה מורים.
אבי גולן: המורים כמעט לא יודעים איפה בית הספר, התלמידים לא יודעים איפה בית הספר.
אבי גולן: העלות שעולה להחזיק את בית הספר מגיעה למעל 10 אלפים שקל לחודש.
אבי גולן: בית הספר משמש היום כקונדיטוריות, חנויות לממכר חזיות וכהנה וכהנה.
אבי גולן: חנניה בעצמו סגר כמה מבתי הספר.
אבי גולן: דוגמה לבית ספר שהתלמידים באים ולומדים את החלק העיוני זה בצה"ל, בבה"ד 6.
אבי גולן: מי שיש לו רישיון נהיגה ורוצה לנהוג על האמר או על סופה יושב ולומד שבוע שלם עיוני.
אבי גולן: אנחנו בתור ארגון מבקשים משנת 2000 שיהיו תכנים בבתי הספר.
אבי גולן: את הנושא של התיאוריה מר אסף רצה להעביר לבתי הספר התיכוניים.
אבי גולן: כבר היינו בסרט הזה.
אבי גולן: מי לימד בבתי הספר התיכוניים?
אבי גולן: לימדו שם את התיאוריה המורה לתנ"ך.
אבי גולן: זה פאסה, זה עבר.
אבי גולן: מי שיכול ללמד ומי שרצוי שילמד זה מורה הנהיגה, לא המורה לשל"ח או המורה למלאכה.
אבי גולן: מי שרוצה להוציא רישיון לאופנוע ים צריך 7 שעות עיוניות.
אבי גולן: מי שרוצה להוציא רישיון לטרקטור צריך 32 שעות עיוניות.
אבי גולן: רק אצלנו בבתי הספר אין דבר כזה.
אבי גולן: אם משרד התחבורה לא רוצה להכניס תכנים, שלא יכניס תכנים, שיבטל את בתי הספר, שכל מורה יעבוד ישירות עם משרד התחבורה.
אבי גולן: אין דבר כזה בעולם בית ספר שאין בו תלמידים ואין בו תכנים.
אבי גולן: לא קיים.
אבי גולן: אנחנו תומכים במל"ן.
אבי גולן: יש לנו אמון מלא בבוחנים.
אבי גולן: שיטת המבחן נהדרת.
כרמל שאמה-הכהן: זה דיון ראשוני.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים עוד דיון גם במהלך הפגרה, לא נחכה לחזרה מהפגרה.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שנצטרך עוד דיונים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נכריע בחוק הזה בצורה מהירה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכל מי שהשתתף בדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הודעה על הדיון הבא תימסר.
רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל את הדיון.
רוברט אילטוב: ב-15.6 נדונה במליאת הכנסת הצעת החוק שלך בנושא.
רוברט אילטוב: בסוף הסכמנו, אם אני לא טועה, להסב את זה להצעה לסדר בוועדת הכלכלה.
חנא סוייד: תודה, אדוני היושב-ראש.
חנא סוייד: אני רוצה להודות לך ולצוות הוועדה על קיום הדיון הזה.
חנא סוייד: אני יודע שאתה מחשיב את הדיון הזה, אתה מחובר לעניין של ההייטק.
חנא סוייד: אני תולה הרבה תקוות בישיבה הזאת, בתוצאות שלה, בעיקר בעניין ההמלצות והדרך הלאה.
חנא סוייד: הכוונה מאחורי הצעת החוק שהצעתי בזמנו היא להקל על קליטת עובדים ערבים, אם זה מהנדסים ואנשי הייטק בתעשיית ההייטק.
חנא סוייד: זה אחד מקטרי הצמיחה של הכלכלה בישראל.
חנא סוייד: האפקט הרוחבי של התעשייה הזאת הוא גדול במובן זה שלמשרה אחת בהייטק יש גרורות רבות בתחומים אחרים של המשק ושל הייצור.
חנא סוייד: אני תולה חשיבות ותולה תקווה בעניין קליטת יותר אקדמאים ערבים בתחום הזה.
חנא סוייד: לחולל פיתוח כלכלי ביישובים הערביים ובחברה הערבית דרך ההשקעה בהייטק זה דבר שדורש השקעה מאוד צנועה, מאוד נמוכה.
חנא סוייד: אין צורך בשביל לחולל תעשיית הייטק לבנות איזור תעשייה, להשקיע בתשתיות ובכל מיני דברים.
חנא סוייד: השקעה בהייטק או יצירת פיתוח כלכלי על ידי הייטק זאת השקעה מינימאלית.
חנא סוייד: זה מוח.
רוברט אילטוב: ההשקעה היא מאוד גדולה.
רוברט אילטוב: היא בעיקר בהון האנושי.
חנא סוייד: בוודאי.
חנא סוייד: בתעשיות אחרות, גם אם יש לך את ההון האנושי אתה צריך להקים מפעלים, להקים תשתיות.
חנא סוייד: דווקא בתעשייה הזאת, אחרי שיש לך את ההון האנושי שזאת השקעה רצינית, המשימה פחות דורשנית.
חנא סוייד: אני תולה הרבה תקוות.
חנא סוייד: אני חושב שהתחום הזה יכול לקלוט אקדמאים ערבים ויכול לתרום לפיתוח כלכלי בקרב החברה הערבית.
חנא סוייד: בדיונים שהיו בתחום הזה אמרתי מספר פעמים שאין לי בעיה.
חנא סוייד: אני לא חושב שיש בעיה עם בוגרים ערבים של הטכניון, של האוניברסיטה העברית שמסיימים לימודים במדעי המחשב.
חנא סוייד: האנשים האלה מסודרים.
חנא סוייד: אפילו מציעים להם תעסוקה לפני שהם מסיימים את הלימודים שלהם.
חנא סוייד: אני לא מכיר מהנדסים בוגרי הטכניון מהמגזר הערבי שאין להם היום עבודה.
סאמי סעדי: יש בודדים.
חנא סוייד: זאת לא בעיה.
חנא סוייד: יכול להיות שיש, אבל אני לא מכיר.
חנא סוייד: אני מכיר דווקא אנשים שמצליחים מאוד באינטל ובכל מיני חברות אחרות.
חנא סוייד: אני חושב שהבעיה העיקרית שלנו היא באקדמאים בוגרי אוניברסיטאות ומכללות.
חנא סוייד: הם לא מאוד תחרותיים, הם לא מתאימים 100% לשוק התחרותי של החברות המובילות.
חנא סוייד: הם ממוצעים כאלה.
חנא סוייד: הם בוגרים במקצועות טכנולוגיים או במדעים מדויקים שאין להם בדיוק את ההכשרה לעסוק בהייטק.
חנא סוייד: הם צריכים השקעה בהסבה מקצועית כך שיותאמו לעבודה בתחום.
חנא סוייד: אחרי שמשקיעים בהם צריך למצוא להם מקומות עבודה, לא להשאיר אותם בבית.
חנא סוייד: אני רואה שזה עיקר הבעיה.
חנא סוייד: צריך לאתר את האנשים האלה שהם כמעט מתאימים או יש בהם פוטנציאל - זה לא מספיק, צריך לתת להם את הדחיפה - ולהביא אותם למצב שהם יוכלו להשתלב בחברות ההייטק המתקדמות.
חנא סוייד: כאן אני חושב שזה עיקר המאמץ שאנחנו צריכים להשקיע.
חנא סוייד: בהצעת החוק שלי אמרתי שאחת הדרכים לאפשר את זה, לתרום לזה או לתת דחיפה לזה היא על ידי כך שמאפשרים לחברות שמעסיקות.
חנא סוייד: אם אתה צריך להעסיק אתה צריך למצוא ולהכשיר עובדים.
חנא סוייד: אם החברות מאתרות, עושות את ההסבה המקצועית ומביאות את העובדים לרמה טובה, צריך לצ'פר אותן על ידי הממשלה ולתת להן העדפה בקבלת מכרזים מהממשלה, מהמדינה בתחומי המחשוב ובתחומי ההייטק.
חנא סוייד: זה ייתן להם אינסנטיב לעשות את המאמץ הזה, לחפש ולהכשיר עובדים כאלה.
חנא סוייד: כפי שאמרת אדוני היושב-ראש, הרעיון לא מצא אוזן קשבת, לא חשבו בממשלה או בקואליציה שכדאי ללכת בדרך הזאת, לכן הסכמנו שנביא את זה לדיון כאן על מנת לטכס עצה.
חנא סוייד: אני עדיין חושב שזה כיוון רצוי וטוב.
רוברט אילטוב: אנחנו בוועדת משנה להייטק וגם בשדולת ההייטק דנים די הרבה בכל הנושא של כוח אדם, הכשרה, בוגרי אוניברסיטאות, טכניון, מכללות, רמת המכללות.
רוברט אילטוב: הבעיה היא לא במגזר הערבי.
רוברט אילטוב: אני לא רוצה שתהיה פה איזו שהיא הרגשה שהמגזר הזה הוא מקופח בתחום הזה ספציפית.
רוברט אילטוב: אני רוצה למקד את הנקודה שהבעיה של המכללות או של חלק מהאוניברסיטאות קיימת לכולם.
רוברט אילטוב: כל חברה טובה מעדיפה לקחת מישהו שהוא סופר סטאר מהטכניון מאשר מאחת המכללות.
רוברט אילטוב: הבעיה קיימת.
רוברט אילטוב: אנחנו דנים עם משרד החינוך בנושא הזה.
רוברט אילטוב: זה נושא מורכב.
רוברט אילטוב: אני מזמין אותך לדיון בנושא הזה.
רוברט אילטוב: אתה תראה שאין פה שום קשר.
רוברט אילטוב: יכולה להיות חברה או בעלים של חברה שרוצים על בסיס אישי להעסיק או לא להעסיק ערבים.
רוברט אילטוב: אני יודע שיש חברות ששמו להן כמדיניות לקדם את המגזר הערבי.
רוברט אילטוב: תיכף גם נשמע.
רוברט אילטוב: אני לא חושב שזה יהיה נכון – אתה יודע, אתה חבר ועדת הכלכלה - להיכנס ולהשפיע על כוחות השוק בתחום הזה ולהגיד: אני רוצה להעדיף את זה ואת זה.
רוברט אילטוב: אני לא יודע אם זה נכון לעשות, במיוחד בנושא הזה.
רוברט אילטוב: יכול להיות שיש עוד בעיות נוספות.
רוברט אילטוב: אני מזמין אותך לדיון.
רוברט אילטוב: אנחנו דנים בנושאים האלה באופן קבוע בשדולה.
רוברט אילטוב: אנחנו נראה אם יהיה צורך בחקיקה.
חנא סוייד: תזמין אותי, אני אבוא.
רוברט אילטוב: אני לא מזהה שם צורך.
חנא סוייד: המבחן הוא מבחן התוצאה.
חנא סוייד: כמה ערבים עובדים בתחום ההייטק?
חנא סוייד: לפי סטטיסטיקות שיש לי רק חצי אחוז מהעובדים בהייטק הם ערבים.
חנא סוייד: זה מבחן התוצאה.
חנא סוייד: יש בעיה.
חנא סוייד: מצידי יש בעיה.
חנא סוייד: הסיבה לזה יכולה להיות הרמה של המכללה הזאת.
רוברט אילטוב: מה אחוז הבוגרים באוכלוסייה הזאת שסיים את כל המסלול כדי להיות מוכשר להייטק?
רוברט אילטוב: זאת גם שאלה.
רוברט אילטוב: אם זה אחוז אחד מהאוכלוסייה הערבית, אז באופן יחסי 20% מהאוכלוסייה הערבית התקבלו.
חנא סוייד: אני טוען שגם אם האחוז הזה נמוך הוא לא חצי אחוז, הוא בטח יותר.
חנא סוייד: אני חושב שצריך לפעול שהאחוז הזה יגדל, זאת אומרת שיהיו לנו יותר מועמדים פוטנציאליים.
חנא סוייד: אם זה באמת הרצון של הממשלה והממשלה מצהירה שהיא רוצה לחולל פיתוח כלכלי בישובים הערביים, אז זה אחד הקטרים.
חנא סוייד: אתה צריך להכשיר את האנשים שיכולים לסחוב.
סאמי סעדי: יש לנו סטטיסטיקת שטח.
סאמי סעדי: ב-10 השנים האחרונות היו יותר מ-2500,3000 אנשים ערבים בוגרי אוניברסיטאות שסיימו מדעים מדויקים.
סאמי סעדי: ב-2008, כאשר צופן התחילה לפעול, לא יותר מ-400 אנשים עבדו בהייטק.
סאמי סעדי: אני חושב שיש פה הזדמנות.
סאמי סעדי: על זה אנחנו מדברים.
סאמי סעדי: ההזדמנות היא לא רק לקלוט את אלה שכבר סיימו את האוניברסיטאות בישראל - אני לא מדבר על מכללות, על ירדן או על חו"ל - בתוך התעשייה הזאת.
סאמי סעדי: בשביל לקלוט את הבוגרים האלה יש כמה דרכים.
סאמי סעדי: אחת הדרכים זה מה שחבר הכנסת חנא סוייד בהצעה שלו של המכרזים הממשלתיים הציע, אבל יש עוד כמה כלים.
רוברט אילטוב: תן לי דוגמה למכרז ממשלתי שאתה חושב שהייתה בעיה.
סאמי סעדי: יש כמה חברות שזכו בעניין של כל שירותי המחשוב לממשלה, כמו חברת מל"ם שלא מעסיקה אף עובד ערבי.
סאמי סעדי: למיטב ידיעתנו, היא מעסיקה אלפי אנשים ואין אף עובד ערבי.
סאמי סעדי: בשביל לעודד את החברות האלו, בשביל לעודד את הבוגרים שלנו להיקלט בחברות האלו, על הממשלה לנקוט צעד.
סאמי סעדי: היה את כל הדיון סביב חברת אינטל בשאלה איפה היא תפתח את הסניף החדש.
סאמי סעדי: כולנו קראנו שגם משרד האוצר וגם משרד התמ"ת אישרו מענק של מאות מיליונים לחברת אינטל.
רוברט אילטוב: מיליארד שקל.
סאמי סעדי: 700 מיליון שקל אישרו.
סאמי סעדי: בשביל להביא את התעשייה הזאת לתוך החברה הערבית, לתוך הפריפריה חייבים לנקוט בצעד הזה.
רוברט אילטוב: הממשלה אישרה.
סאמי סעדי: הבעיה שיש כל מיני גופים בתוך הממשלה שרוצים לדחוף את העניין הזה לא לתוך החברה הערבית אלא לבית שאן.
סאמי סעדי: עם כל הכבוד לבית שאן, אין שם את כמות האקדמאים הרצינית שיכולה להיקלט בתעשייה הזאת.
סאמי סעדי: בשנת 2006,2007 היה אחוז הבוגרים הערבים שלמדו מדעים מדויקים 10%,11%.
סאמי סעדי: בגלל חוסר בתעסוקה ומקומות עבודה האחוז הזה ירד לכמעט 5%,6%.
סאמי סעדי: היום רק 5%,6% לומדים מדעים מדויקים.
סאמי סעדי: זה בגלל שכשהם מסיימים הם חוזרים לכפרים, חוזרים למקומות שלהם ולא נקלטים במקומות העבודה.
סאמי סעדי: אנחנו מבקשים שהממשלה תעודד את החברות לבוא, כמו שעשתה הממשלה בקרית גת, כמו שעשתה בשדרות, כמו שעשתה באזור התעשייה בבאר שבע.
סאמי סעדי: אנחנו בעד, אין לנו שום דבר נגד, רק אנחנו אומרים שבנוסף צריך להביא את התעשייה הזאת לתוך אזורי האוכלוסייה הערבית בשביל שגם הבוגר הערבי יראה שיש פוטנציאל ויש לו לאיפה להתקדם.
סאמי סעדי: ביום חמישי שעבר הייתי בגבעת רם.
סאמי סעדי: מצאתי הרבה אנשים שלומדים מדעים מדויקים.
סאמי סעדי: גם פיזיקה, גם מתמטיקה, גם כימיה, גם ביולוגיה.
סאמי סעדי: אנשים ממשיכים ללמוד למאסטר ולדוקטור.
סאמי סעדי: הם אומרים שהם סיימו את ה-בי.
סאמי סעדי: אי, קיבלו תעודה, ישבו בבית חצי שנה, שנה, לא מצאו מקום עבודה ולכן האופציה היחידה שהייתה להם הייתה להמשיך ללמוד.
סאמי סעדי: זה בזבוז משאבים, בזבוז פוטנציאל אדיר.
רוברט אילטוב: דווקא ההיפך.
רוברט אילטוב: הם מקבלים יותר ידע.
רוברט אילטוב: מי ששולט בידע שולט בעולם.
סאמי סעדי: רובם – אני מכיר את זה מתוך הכפרים וגם מנצרת – חוזרים ומלמדים בבתי ספר תיכון ובמכללות שנפתחו כמו פטריות בתוך האוכלוסייה הערבית.
סאמי סעדי: הם סך הכל מורים.
סאמי סעדי: אפילו עם דוקטרט ועם מאסטר הם עדיין מורים בבית ספר.
סאמי סעדי: הכי חשוב מבחינתנו הוא לפתוח הזדמנות.
סאמי סעדי: הממשלה יכולה לפתוח את ההזדמנות דרך מכרזי הממשלה האלה שקולטים אלפי עובדים.
סאמי סעדי: מספיק שנגיד ש-10%, 5% מתוך העובדים של החברות שזוכות במכרזי הממשלה יהיו אקדמאים ערבים.
סאמי סעדי: אנחנו לא מדברים על לקלוט ערבי בגלל שהוא ערבי, אנחנו מדברים על אקדמאי בוגר שיש לו את כל ההכשרה ויש לו את כל הכישרונות להיכנס לעבודה.
סאמי סעדי: צריך לתת לו את הדחיפה הזאת.
איה בן-עמוס: אנחנו מדברים פה על הקושי של צעירים ערבים שלמדו מקצועות של מדעים מדויקים להשתלב בתעסוקה.
רוברט אילטוב: מקצועות של מדעים מדויקים זה לא תמיד הייטק.
רוברט אילטוב: מהנדס תשתיות שלומד מדעים מדויקים הוא לא מהנדס הייטק.
איה בן-עמוס: מצד אחד אנחנו מדברים על נתונים שמראים שהצעירים הערבים שלומדים מקצועות שמכשירים אותם לתעשיות ההייטק מתקשים להשתלב בתעשיות האלו, מצד שני, יש הרבה התעסקות במחסור במהנדסים ובאנשי מקצוע בתעשיות ההייטק עצמן.
איה בן-עמוס: היה על זה דיון בוועדת המשנה בראשותך, כבוד היושב-ראש.
איה בן-עמוס: יש צוות בין משרדי שמתעסק בנושא הזה.
איה בן-עמוס: מצד אחד אנחנו אומרים שיש מחסור בתעשיית ההייטק, מצד שני, יש צעירים ערבים שלמדו מקצועות רלוונטיים לתעשיית ההייטק ולא מצליחים למצוא עבודה, לא עובדים במקצועות שלהם.
איה בן-עמוס: שני הדברים האלה היו אמורים להשתלב אחד עם השני באיזה שהוא אופן ולספק מענה לצורך קיים.
איה בן-עמוס: תחום ההייטק הוא לא התחום היחידי שבו יש בו מחסור והיצע שלא נעשה בו שימוש ולא מוכנס לתוך התעשייה.
איה בן-עמוס: מבחינת הפתרונות צריכה להיות פה תנועת מלקחיים.
איה בן-עמוס: חברות ההייטק עצמן צריכות להיכנס למועד של גיוס יותר אקטיבי של מועמדים ערבים.
איה בן-עמוס: יש חברות שעושות את זה.
איה בן-עמוס: יש חברות שיש בהן אנשים שאחראים על גיוון תעסוקתי ומתעסקים ממש בחיפוש של האנשים הרלוונטיים לתפקידים מסוימים.
איה בן-עמוס: זה משהו שבעולם הוא מאוד נפוץ.
איה בן-עמוס: בארץ הוא מתחיל להיכנס.
איה בן-עמוס: מהצד השני של תנועת המלקחיים הזאת הממשלה צריכה לעודד חברות הייטק להעסיק צעירים ערבים על ידי תמרוץ או אפילו החלה של חובת ייצוג הולם.
איה בן-עמוס: יש מקומות בעולם שבהם גם חברות במגזר הפרטי מחויבות בייצוג הולם.
איה בן-עמוס: ההצעה של חבר הכנסת סוייד שנדחתה מציעה את המינימום שבמינימום.
איה בן-עמוס: היא מציעה תמרוץ, לא חיוב, לחברות שמתקשרות עם הממשלה.
איה בן-עמוס: אנחנו מדברים על זה שיש מקומות שאפילו חברות שלא מתקשרות עם הממשלה מחויבות בייצוג הולם לבני מיעוטים.
איה בן-עמוס: ההצעה היא המינימום הנדרש.
איה בן-עמוס: הרווח הגלום פה הוא לא רק זה שתיפתר בעיית התעסוקה של אקדמאים ערבים שלא מוצאים עבודה, אלא גם רווח לתעשיית ההייטק שנמצאת במצוקה.
איה בן-עמוס: הצוות הבין משרדי מדבר על סכנה ליתרון התחרותי של ההייטק בישראל.
איה בן-עמוס: יכול להיות שתתפתח מצוקה ממשית של עובדים.
איה בן-עמוס: מדובר פה על פתרון הרבה יותר רחב שיכול לקדם משמעותית את הכלכלה הישראלית כולה.
גלית לוי: בראשית דבריי אני אתייחס לעניין של השקעה עתידית והמענק שהעמידה הממשלה לרשות חברת אינטל.
גלית לוי: הנהלת החברה טרם החליטה על הרחבת כל פעילותה בעתיד בישראל כך שהדברים הם עדיין לא בשלבי ייתכנות ולא בשלבי יתממשות.
גלית לוי: לעניין העסקת אוכלוסיות שונות ומגוונות.
גלית לוי: אנחנו באינטל מאמינים בזה כצורך וכאידיאל חברתי שמקיף את רחבי העולם כולו.
גלית לוי: בכל האתרים של אינטל ברחבי העולם הגישה והפרו-אקטיביות שלנו היא בגיוס של אוכלוסיות שונות ומגוונות.
גלית לוי: אנחנו מאמינים שהמרקם האנושי המגוון מייעל את תהליך העבודה.
גלית לוי: אנחנו לא מונים את אותם קהלים.
גלית לוי: אין לנו מספרים של אותם אנשים.
גלית לוי: אנחנו מאמינים שאנחנו מקבלים אותם כי הם טובים, כי הם מועילים, כי הם יצירתיים, כי הם עובדים מן המניין וכי הם טובים כמו כל קהל העובדים המגוון שאותו אנחנו מעסיקים.
גלית לוי: אנחנו התחלנו בגישה הזאת עוד לפני שהדבר הפך להיות טרנד.
גלית לוי: לשמחתנו אנחנו מברכים על כך שחברות נוספות מצטרפות ומבקשות ללמוד על המודל שלנו.
גלית לוי: אנחנו לא רוכשים שירותים מהממשלה, לכן אין לנו שום עמדה ממשית לגבי הצעת החוק המבורכת של כבוד חבר הכנסת המציע.
גלית לוי: אנחנו נקטנו במהלכים פרקטיים שיכולים אנשים שעוסקים בתחום לעשות, וזה לפרסם מודעות בשפה ובעיתונות הערבית.
גלית לוי: לא מספיק שאתה מפרסם ב"ידיעות" וב"ישראל היום" מודעת דרושים.
גלית לוי: יש לנו תקציב נפרד.
גלית לוי: אנחנו מוודאים מיקור ממשי של המודעות בקהלי היעד ובעיתונים המקומיים בשפה הערבית.
גלית לוי: יש לנו פרויקט שנקרא חבר מביא חבר.
גלית לוי: אנחנו נותנים אינסנטיב כספי לעובד אינטל שמביא אנשים שהם חברים שלו.
גלית לוי: אנחנו לא מדברים על חבר לכוס חלב, אלא על חבר ברמה המקצועית, על חבר שיכול להשתלב או מכיר אותו.
גלית לוי: הגיוסים האלה הם הגיוסים המוצלחים ביותר שיש לנו, כי האנשים מכירים היטב את המרקם האנושי בתוך החברה, את הקבוצות, את הרצונות ואת המהוויים של עובדי החברה.
גלית לוי: אנשים פשוט מביאים חברים שלהם לעבוד אצלם.
גלית לוי: אחוזי הגיוס הם אחוזי הגיוס הטובים ביותר.
גלית לוי: אני מודה על זכות הדיבור.
גלית לוי: אני מזמינה את כל מי שמעוניין ללמוד או להיעזר מהניסיון שלנו.
גלית לוי: אנחנו רואים בזה חשיבות לאומית ומדיניות לאומית.
רוברט אילטוב: האם יש נתונים של בני מיעוטים שמגישים בקשות ללשכת המדען?
רוברט אילטוב: מה ההצלחה שלהם?
רוברט אילטוב: האם יש לך נתון כזה?
אבירם ז'ולטי: לא.
אבירם ז'ולטי: לשכת המדען הראשי לא מתעדפת אוכלוסיות על פי מוצא.
אבירם ז'ולטי: אצלנו המבחן הוא טכנולוגי.
אבירם ז'ולטי: אנחנו תומכים במחקרים על פי ההצלחה הטכנולוגית שלהם, על פי הפוטנציאל הטכנולוגי שלהם.
אבירם ז'ולטי: אנחנו יודעים שיש חברות ויש מועסקים מהמגזר הערבי שמגיעים למדען הראשי.
אבירם ז'ולטי: יש חממה בנצרת שפועלת כבר כמה שנים, יש חברות מהמגזר הערבי שמגישות בקשות.
אבירם ז'ולטי: אנחנו לא אוספים סטטיסטיקה על פי מוצא.
אבירם ז'ולטי: אנחנו בהחלט מתעדפים חברות שנמצאות בפריפריה.
אבירם ז'ולטי: חלק גדול מהיישובים נמצאים בפריפריה.
אבירם ז'ולטי: יש לנו מרכז פיתוח גדול שאנחנו תומכים בו של ECI שנמצא בנגב.
אבירם ז'ולטי: אני יודע בוודאות שיש שם מועסקים בדואים מהסביבה.
אבירם ז'ולטי: אנחנו לא נותנים תעדוף על פי אוכלוסיות.
מאיר שטרית: אין מחלוקת על הצורך לעודד ולשלב בני מיעוטים בתעשיית ההייטק.
מאיר שטרית: המחלוקת שלנו היא על הכלי.
מאיר שטרית: אנחנו לא חושבים שחוק חובת המכרזים זה הכלי לעודד את האוכלוסייה הזאת.
מאיר שטרית: תמיכה ביעדים האלה אנחנו חושבים שצריך לעשות באופן ישיר, לא בצורה עקיפה.
מאיר שטרית: מתן העדפה לאוכלוסייה מסוימת עשוי לדרוש מתן העדפה לאוכלוסיות דומות שהממשלה חושבת שיש לקדם, לכן אנחנו לא חושבים שזה הכלי המתאים.
רוברט אילטוב: טוען חבר הכנסת חנא סוייד שיש בעיה.
רוברט אילטוב: סביר להניח שיש בעיה.
רוברט אילטוב: השאלה אם יש דרך לפתור את הבעיה לא בחקיקה, אם אפשר למצוא פתרונות יעילים שהמגזר הערבי יהיה יותר משולב בתעשיית ההייטק, אם אפשר לכוון את זה בצורה זו או אחרת, לעודד את זה בצורה זו או אחרת.
רוברט אילטוב: האם חשבתם על איזו שהיא מערכת כלים שתוכל לתת לאוכלוסייה הזאת להשתלב בחברה?
מאיר שטרית: הממשלה מפעילה באמצעות משרד התמ"ת מסלול תעסוקה.
מאיר שטרית: במסגרת המסלול הזה היא מעבירה תקציב ישיר של 25% משכר העבודה של העובדים.
מאיר שטרית: זה בכל התחומים, לא רק בתחום ההייטק.
מאיר שטרית: אני יודעת שבשנת 2010 הם העבירו 55 מיליון שקלים לעסקים שמעסיקים בני מיעוטים.
מאיר שטרית: בנוסף אנחנו יודעים שמתגבשת תכנית במרכז ההשקעות במשרד התמ"ת שמתייחסת באופן ספציפי לשאלה של איך לקדם.
מאיר שטרית: אני לא מכירה את פרטי התכנית.
מאיר שטרית: חבל שאין פה מישהו ממשרד התמ"ת.
עידית חנוכה: הוזמנו לדיון מרכז ההשקעות ואגפים שונים במשרד התמ"ת.
מאיר שטרית: אני לא מכירה את פרטי התכנית, אני רק יודעת שהם מגבשים תכנית בנושא של איך להכשיר סטודנטים בתור חברות ולהצמיח אותם בתוך החברה.
רוברט אילטוב: הם אמרו למה הם לא מגיעים לדיון?
עידית חנוכה: הם אמרו שמר ז'ולטי ייצג את הנושא.
עידית חנוכה: מר ז'ולטי לא יודע על כך.
עידית חנוכה: כך נמסר לנו מלשכת השר.
רוברט אילטוב: אני מבקש להוציא להם מכתב חריף על כך שהם לא הגיעו.
רוברט אילטוב: אם בפעם הבאה הם לא יגיעו, השר יגיע.
מאיר שטרית: ההצעה של חבר הכנסת מבקשת להתערב בניהול של החברות, היא פוגעת בגמישות הניהולית שלהן, בעצמאות העסקית שלהן ובלב ליבה של הפעילות של החברה, שזה ההון האנושי.
מאיר שטרית: אנחנו לא חושבים שיש מקום שהמדינה תתערב בשיקולים של החברה את מי להעסיק.
מאיר שטרית: לצורך ביצוע ההתקשרות עם המדינה החברה תידרש לגייס מועמד שהוא לא בהכרח המועמד הטוב ביותר רק כדי לעמוד בדרישות של המכרז.
רוברט אילטוב: אני לא לוקח מגזר זה או אחר.
רוברט אילטוב: ברגע שיש העדפה מתקנת ויש שני מועמדים עם אותם כישרונות מוכחים אין בעיה.
רוברט אילטוב: זה לא עניין שאחד יותר טוב מהשני ובגלל שהפחות טוב הוא ערבי לוקחים אותו.
רוברט אילטוב: אני לא חושב שלזה התכוון חנא סוייד.
מאיר שטרית: יכולה להיות העדפה מתקנת לאוכלוסייה הערבית ויכולה להיות לעוד אוכלוסיות.
מאיר שטרית: אנחנו רוצים להפיק את הטוב ביותר מאותו עובד, מאותה חברה, לא משנה את מי היא מעסיקה.
מאיר שטרית: לא משנה לנו המין, הגזע,הדת.
מאיר שטרית: כשאנחנו מתקשרים עם חברה אנחנו רוצים להפיק מהניסיון הטוב של אותה חברה.
מאיר שטרית: בגלל זה אנחנו מתקשרים איתה, בגלל זה יש לנו דרישות איכותיות ממנה.
מאיר שטרית: אנחנו לא נכנסים לשיקולים שלה את מי לגייס, איך לגייס.
מאיר שטרית: אנחנו בסופו של דבר רוצים לקבל את השירות הטוב ביותר למדינה.
שלמה וקס: אנחנו חושבים שבאיגוד פועלים על-מנת לשלב בני מיעוטים.
שלמה וקס: לא נקרא לזה ערבים, כי זה גם דרוזים, גם צ'רקסים, גם בדואים.
שלמה וקס: שמעתי שאמרו כאן להביא תעשיית הייטק.
שלמה וקס: תעשיית הייטק לא מביאים, היא צומחת מעצמה.
שלמה וקס: יש בנצרת כמה מרכזים לא רעים שעושים יפה מאוד בתחום הזה.
שלמה וקס: הם קמו מעצמם.
שלמה וקס: הממשלה לא הקימה אותם.
שלמה וקס: גם את תעשיית ההייטק בישראל הממשלה לא הקימה.
שלמה וקס: את רד-בינת הקימו האחים יהודה וזוהר זיספל.
שלמה וקס: את אם-סיסטם הקים דב מורן.
שלמה וקס: אלו יוזמות של אנשים.
שלמה וקס: כסף לא חסר גם במגזר הערבי.
חנא סוייד: אולי יש לך חוכמה אחרת?
חנא סוייד: את החוכמה הזאת אנחנו יודעים.
חנא סוייד: הממשלה השקיעה באינטל בקריית גת כמה מיליארדים.
חנא סוייד: אני לא יודע אם אינטל בקריית גת היה קם אם הממשלה לא הייתה תומכת בו במיליארד שקל.
חנא סוייד: מה אתה בא למכור לנו?
חנא סוייד: אני לא התכוונתי כאן לעשות תרגיל בוינטלציה.
חנא סוייד: אני התכוונתי כאן לקיים דיון שלא כל אחד יביא לי את התירוצים שלו.
חנא סוייד: אני רוצה לצאת מכאן עם עובד אחד לפחות שייכנס לתחום.
חנא סוייד: כדי להסביר לי כאן למה זה לא כך אני לא צריך את הדיון הזה, אני קם והולך.
חנא סוייד: חסרה לי הזדמנות לדבר או לשמוע סיפורים?
חנא סוייד: אני ואתה, אדוני היושב-ראש, שומעים את הסיפורים האלה כל יום.
שלמה וקס: כשאנחנו מדברים על מכרזים ממשלתיים אנחנו צריכים להבין שזה לא תעשיית ההייטק.
שלמה וקס: המכרזים הממשלתיים הם בתחום התכנה.
שלמה וקס: כשמדברים על פרויקט מרכבה מתייחסים לתחום התכנה.
שלמה וקס: צריך לעשות אבחנה.
חנא סוייד: אתה לא מדבר לעניין.
שלמה וקס: אני קצת מכיר.
חנא סוייד: לא בטוח.
חנא סוייד: אתה בקי בדברים.
חנא סוייד: בנושא הזה אתה בא עכשיו לתת לי כל סיבה שבעולם למה לא.
חנא סוייד: אני ציפיתי מאדם כמוך להגיד שאת הפוש הקטן שלך אתה נותן.
שלמה וקס: אחד היעדים שלנו זה לשלב את בני המיעוטים כמה שיותר בתעשייה.
חנא סוייד: זה לא מתבטא במה שאתה אומר.
רוברט טיבייב: אין פה ויכוח.
רוברט טיבייב: המטרה היא למצוא פתרונות.
רוברט טיבייב: אנחנו לא מחפשים לטאטא את הנושא הזה מתחת לשטיח, אנחנו לא מחפשים להסתיר אותו.
רוברט טיבייב: אנחנו רוצים להביא את המגזרים השונים, לאו דווקא את המיעוטים.
רוברט טיבייב: לא חסרים מגזרים.
רוברט טיבייב: ראיתי כמה מפעלים שמעסיקים את מגזר המיעוטים, את החרדים ואת החרדיות.
רוברט טיבייב: יש תהליך.
רוברט טיבייב: התהליך, לדעתי, הוא איטי, הוא לא פשוט.
רוברט טיבייב: יש התנגשות בין הצרכים של החברה באיכויות הגבוהות.
רוברט טיבייב: אמרת בעצמך שאלה שסיימו את הטכניון מתקבלים, לא משנה אם הם בני מיעוטים.
שלמה וקס: הם נחטפים.
רוברט טיבייב: כשזה מתחיל להגיע למצב של מכללות, אוניברסיטאות, פקולטות כאלו ואחרות מתחיל השדרוג והשאלה אם צריך להשלים להם.
שלמה וקס: עם אוניברסיטאות אין בעיה.
שלמה וקס: יש בעיה גם במגזר היהודי.
רוברט טיבייב: אנחנו גלשנו לדיון אחר.
רוברט טיבייב: אני לא רוצה לפגוע באלה שהגיעו בזמן לדיון אחר.
חנא סוייד: תסיים מתי שאתה רוצה כי אני לא רואה שיצא מזה משהו.
רוברט טיבייב: אנחנו נמצה את הנקודות החשובות.
חנא סוייד: אני כבר לפני כרבע שעה איבדתי עניין בדיון.
רוברט טיבייב: זה לא הוגן כלפיי.
חנא סוייד: אני רוצה שנצא עם משהו.
רוברט טיבייב: הדיון סגור.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד יושב ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט - -
שי חרמש: אני ממלא את מקומו של-
כרמל שאמה-הכהן: ומרכז האופוזיציה בוועדת הכלכלה חבר הכנסת שי חרמש.
שי חרמש: זה רשמי?
שי חרמש: רציתי לוועדת כספים – לא נתנו לי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה נוספת בהצעת חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של משקאות אלכוהוליים, התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו בפעם האחרונה?
אלקנה אפרתי: קודם כול דילגנו על הגדרת שיווק מסעיף 1, סעיף ההגדרות.
אלקנה אפרתי: סעיף 2 לא הוצבע, וסעיף 4 אושר.
אלקנה אפרתי: זה הסעיף האחרון, למעשה, שאושר, כאשר ב-3(ג) יש נוסח שהרשות השנייה העבירה לגבי שעשועונים ותוכניות נושאות פרסים.
כרמל שאמה-הכהן: באיזה סעיף זה?
אלקנה אפרתי: 3(ג).
שי חרמש: שתפו אותנו קצת, איפה נעצרנו.
כרמל שאמה-הכהן: תציג את 3(ג).
אלקנה אפרתי: יש נוסח שהרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו העבירה: 3(ג).
אלקנה אפרתי: "בתוכנית המשודרת בטלוויזיה או ברדיו לא יוענק משקה משכר כפרס וכן לא יוזכר גורם מעניק פרס ששמו כולל מותג של משקה משכר.
אלקנה אפרתי: בסעיף זה, "תוכנית" – יחידת שידורים בסיסית בעלת תוכן והיקף ידועים ומוגדרים במתכונת הערוכה לשידור".
שי חרמש: תן לי להבין, אם "כרמל מזרחי" רוצה שידור חסות, אי אפשר לתת לה?
אתי בנדלר: אי אפשר לתת לה, זה מה שעולה מהנוסח.
אלכס מילר: אבל הם לא נותנים פרס, הם עושים חסות.
אתי בנדלר: שוב: "בתוכנית המשודרת בטלוויזיה או ברדיו לא יוענק משקה משכר כפרס" – אין לנו בעיה עם זה; "וכן לא יוזכר גורם מעניק פרס ששמו כולל מותג של משקה משכר".
אתי בנדלר: מדובר כאן אך ורק על סעיף של מתנות ופרסים.
שי חרמש: אבל חסות ביקב, מותר.
שי חרמש: אתי בנדלר: חסות - - - לדעתי, אין עם זה בעיה.
שי חרמש: אני מיד אבדוק, אני לא יכולה לומר לך בוודאות.
שי חרמש: איפה המציע?
אלכס מילר: הנה, אורבך.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה הרבה יוזמים: דני דנון, אורי אורבך, אברהם דיכטר - -
לאה ורון: חבר הכנסת אורי אורבך נמצא פה.
כרמל שאמה-הכהן: היוזם היחידי שנמצא פה.
כרמל שאמה-הכהן: יש איזו מחלוקת על הנושא?
אתי בנדלר: על פניו נראה לי שאין בעיה כי מדובר כאן על שם מסחרי.
אתי בנדלר: "כרמל מזרחי" זה שם מסחרי, זה לא משקה אלכוהול לכשעצמו; ובקשר לשם מסחרי בסעיף 2: באיסור מתנות לא מדובר על איסור השכרת שם מסחרי, ולכן אני לא רואה לכאורה בעיה בכך מכוח הסעיפים שעברנו עליהם עד כה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 3 כפי שהוצע.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 3– רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 התקבל.
אתי בנדלר: אני מציעה לחזור על הצעת החוק מסעיף 1, לדון על כל הדברים שדילגנו עליהם כדי שנוכל להתקדם בזה באופן שיטתי.
אתי בנדלר: הנושא הראשון שהוועדה דילגה עליו זאת הגדרת "שיווק", שהיא רלוונטית בעיקר לסעיף שאוסר שיווק – סעיף 3.