GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סוניה בוגוסלבסקי: לאחר 30 יום אין מניעה לפי החוק לעקל אותן והבנק חייב לפי החוק.
סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מטפלים בתלונות שמתקבלות על זה ולא נתקלנו בהן כבר תקופה מאוד ארוכה.
סוניה בוגוסלבסקי: כל תלונה שקיבלנו בנושא של עיקול קצבאות זקנה או קצבאות ביטוח לאומי בכלל, אנחנו מטפלים בזה בצורה מאוד מחמירה.
סוניה בוגוסלבסקי: אם יש לך תלונות שאת נתקלת, אנחנו נשמח לבדוק את זה.
סוניה בוגוסלבסקי: אני לא חושבת שאפשר להגיד שזאת תופעה גורפת.
סוניה בוגוסלבסקי: צריך לבדוק את הנושא של חקיקה לגבי נרדפי הנאצים.
סוניה בוגוסלבסקי: אין אחידות בחקיקה בנושא של פטורים מעיקולים.
שרה זילברשטיין-היפש: סעיף 11 לחוק נכי רדיפות הנאצים מ-1957 כתוב בפירוש.
סוניה בוגוסלבסקי: אם יש לך דוגמה קונקרטית לזה שהבנק לא עמד, תפני אלינו.
רוברט אילטוב: אנחנו שמענו.
רוברט אילטוב: הנקודה מאוד חשובה והמפקח על הבנקים יבדוק את הדבר הזה.
רוברט אילטוב: אם יש לך דברים נוספים להעביר למפקח על הבנקים, תוכלי לעשות זאת.
צבי לביא: יש לי שאלה כצרכן שאני חוזר ומעלה אותה מהיום הראשון שהתחילה הרפורמה.
צבי לביא: המפקח הקודם היה פוטר אותי בחיוך ולא מכחיש את מה שאני אומר.
צבי לביא: אני חוזר ומרגיש ששום דבר לא השתנה.
צבי לביא: אני לקוח של כמה בנקים אבל ב"בנק איגוד" מתנהל חלק ניכר מאוד מהמחזור הכספי שלי.
צבי לביא: "בנק איגוד" מחייב אותי מאז הרפורמה בתוספת של 100% על כל פעולה שלא השתנתה, על כל סל פעולות.
צבי לביא: עד הרפורמה שילמתי פחות ב-20 שקל.
צבי לביא: היום אני משלם 42 שקלים על אותן פעולות, כולן לא באמצעות פקיד כיוון שסניף הבנק נמצא במקום שקשה להגיע אליו.
צבי לביא: זה דבר אחד.
צבי לביא: אני רואה כאן שיש פער בין מה שאתם אומרים, עמלה תעריפית לעמלה בפועל.
צבי לביא: הנייר שחילקתם אתמול לפחות לעיתונאים, הטבלה הצהובה חומה משום מה לא הופיעה כאן וכל ההבדל הזה שבין עמלה תעריפית מסתכם במשפט שאומר שבנק איגוד ו"מסד" הם באמת מהגבוהים ביותר בעניין.
צבי לביא: אף פעם אינני יודע מה זה גבוה.
צבי לביא: התשובה הסטטיסטית הזאת, שירד באחוז כזה או אחר שאתם עושים את זה כסל, זה טוב ונחמד.
צבי לביא: זה טוב בשביל יחסי ציבור - - -
דוד זקן: ברשותך, אני לא אתן לך תשובה סטטיסטית.
צבי לביא: בעניין הגמלאים.
צבי לביא: בין השאר עברתי את גיל הפרישה.
צבי לביא: אני מוצא כאן שאתם אומרים שיש בנקים שכבר נכנסו להסדר ובנקים שעומדים להיכנס להסדר.
צבי לביא: מאיפה אני ידעתי?
צבי לביא: בנק הפועלים, באופן אוטומטי, כבר נותן הנחה של 50% בעמלות לאנשים שעברו את גיל הפרישה.
צבי לביא: למה אתם אומרים ש"בנק הפועלים" רק נערך?
צבי לביא: בנק הפועלים כבר בפועל נותן את ההנחות.
צבי לביא: כשקיבלתי את ההנחה מ"בנק הפועלים" הלכתי ל"בנק איגוד".
צבי לביא: ב"בנק איגוד" יודעים כי אני לקוח של הבנק הזה למעלה מ-40 שנה.
צבי לביא: הם יודעים בדיוק בן כמה אני.
צבי לביא: אמרתי להם והם אמרו: תשכח מזה, אין דבר כזה.
צבי לביא: כפי ששרה אמרה, ההתייחסות שלכם לגמלאים לא יכולה להיות כמו שאתם מתייחסים לסטודנטים או לכל מגזר אחר שאתם מדברים עליו.
צבי לביא: לגמלאים אין התארגנויות, אין להם קבוצות לחץ.
צבי לביא: כשהם נתקלים בבעיה, הם גם לא יודעים איך לטפל בה ואין מי שיפעל בשבילם.
צבי לביא: אם לא יהיה לחץ מלמעלה, והדבר הזה נתון בקלות לסידור.
צבי לביא: לכל בנק לכל לקוח יש תאריך לידה.
צבי לביא: הבנק יודע לפחות את שנת הלידה.
צבי לביא: כפי שהבנק הפועלים נותן את ההנחה מבלי שמישהו יבקש ממנו, כמה זמן צריך להיערך לשינוי הזה.
צבי לביא: אתם קוראים לזה הסדר וולונטרי אבל את ההסדר החוקי לא מקיימים ואת הוולונטרי יש מי שמקיים ויש מי שלא.
צבי לביא: אני לא בטוח שהגמלאים יהיו ערים לעניין הזה, בעיקר אלה שמקבלים את הסכומים הקטנים ואין להם זמן כוח וידיעה.
צבי לביא: אי-אפשר להתייחס אליהם כמו לכל לקוח.
צבי לביא: את הנקודה האנושית הזאת, החברתית הזאת, יש מקום לקחת ולא במשקפיים סטטיסטיות.
דוד זקן: אני אענה בקצרה.
דוד זקן: אני לא רוצה לענות סטטיסטית, אני רוצה לענות ספציפית.
דוד זקן: אתה חושב שאתה משלם יקר ב"בנק איגוד"?
דוד זקן: יש פה נציב של בנק יהב?
צבי לביא: סליחה, "בנק יהב" לא גובה עמלות.
סוניה בוגוסלבסקי: אז תעבור לשם.
דוד זקן: אני בטוח שמיקי ישמח לקחת ממך את הפרטים ולפתוח חשבון ב"בנק יהב".
דוד זקן: אמרת שהסניף שלך ממילא לא נגיש.
דוד זקן: אני בטוח שתמצא סניפים נגישים, במיוחד אם אתה ירושלמי.
דוד זקן: אז התשובה לא תהיה סטטיסטית, היא תהיה אישית וספציפית.
דוד זקן: כמו שאתה יכול לראות בשקף הנוכחי – אני לא מתכוון לפטור אותך בחיוך, אתה גם צריך לעשות משהו ולא רק להתלונן.
דוד זקן: אנחנו מציגים את התעריפים בפועל.
סוניה בוגוסלבסקי: אתה לא צריך להיות עובד מדינה בשביל להיות ב"בנק יהב".
דוד זקן: אין לו ההסדר.
דוד זקן: ההסדר עם המדינה הוא ב"בנק דיסקונט".
דוד זקן: ל"בנק יהב" אין הסדר עם המדינה.
דוד זקן: לגבי הגמלאים.
דוד זקן: אתה צודק, צריך לתת את ההנחה באופן אוטומטי.
דוד זקן: חלק מהבנקים עושים את זה.
דוד זקן: כפי שסוניה ציינה, פנינו ליתר הבנקים לעשות את זה.
דוד זקן: כולם למעט אחד הצטרפו להסדר.
רוברט אילטוב: מי זה האחד הזה?
דוד זקן: בנק "מזרחי טפחות".
דוד זקן: זה מה שנעשה.
דוד זקן: אנחנו גם שותפים לדעתך שההנחה צריכה להיות אוטומטית והיא גם תהיה אוטומטית.
צבי לביא: רק עוד דבר אחד.
צבי לביא: אתם מדברים על מעבר מבנק לבנק.
צבי לביא: לכם זאת נראית פעולה אדמיניסטרטיבית קלה.
צבי לביא: בעבר, כשדובר ברפורמה על אפשרות המעבר, גם דובר שהבנק שאתה עובר אליו מסדיר את כל הסידורים האלה.
סוניה בוגוסלבסקי: זה קיים.
צבי לביא: זה בדיוק העניין.
צבי לביא: אני לא עובר מ"בנק איגוד" מפני שאני קשור עם כל מיני הוראות קבע עם חצי עולם.
דוד זקן: זה עולה 40 שקלים.
דוד זקן: אני באתי לשנות ואמרו לי שאני צריך להסדיר לבד את כל הדברים האלה.
סוניה בוגוסלבסקי: תלך לבנק חדש ותשאל אותו אם הוא מוכן להסדיר בשבילך.
צבי לביא: למה בנק חדש?
סוניה בוגוסלבסקי: תלך לבנק אחר שהוא לא בנק איגוד.
צבי לביא: הלכתי וזה מה שאמרו לי, שאני צריך לסדר את זה לבד.
רוברט אילטוב: לאור שתי ההערות של הדוברים האחרונים, אני רוצה שתהיה רגישות יתר בכל מה שקשור בגמלאים.
רוברט אילטוב: ישנם הרבה גמלאים שמקבלים קצבאות זקנה ושהם עולים חדשים.
רוברט אילטוב: ישנם עשרות אלפי אנשים שמתקשרים בעברית.
רוברט אילטוב: למלא טופס אחד קטן עבורם זה סרט שלם.
רוברט אילטוב: הם צריכים לחפש מי יתרגם להם ומי יעזור להם והם נפגעים כתוצאה מזה.
רוברט אילטוב: לכן חשוב שתהיה רגישות יתר והנקודה ברורה.
רוברט אילטוב: ברשותכם, אני רוצה לשמוע את נציג איגוד הבנקים, משה פרל, בבקשה.
משה פרל: אני לא חושב שיש לי הרבה מה להוסיף על הדברים שהוצגו כאן.
רוברט אילטוב: אם כבר אתה פה, אנחנו נשמע אותך.
משה פרל: אני רק יכול לנסות ולמקד את תשומת הלב של הוועדה שהמצגת שהוצגה פה והעובדות מדגישים את ההתגברות של התחרות בין הבנקים.
משה פרל: אפשר להרגיש את זה כמה שנים באופן אינטואיטיבי על בסיס הקמפיינים והמאמצים השיווקיים.
משה פרל: עכשיו יש לזה תמיכה עובדתית ואלה התוצאות.
רוברט אילטוב: מישהו רוצה להתייחס?
רוברט אילטוב: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום בקשה לדיון מחדש בסעיף 6א בהצעת החוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (מס' 6), התשע"א-2011, בעניין העברת סמכויות לרכבת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאשר את הבקשה לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון נפתח.
כרמל שאמה-הכהן: מי יציג את התיקון?
חוה ראובני: הנוסח שהוגש לוועדה בסעיף 6א עוסק בהוספת סעיף 14א לפקודת מסילות הברזל.
חוה ראובני: אנו מבקשים בסעיף הזה להוסיף הנחיה לגבי תיקון התוספת, שהתיקון לא ייעשה בהליך של חקיקה ראשית אלא בצו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
חוה ראובני: נוסיף בסופו את סעיף קטן (ד), שיקבע כדלקמן: "השר רשאי, בצו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת".
חוה ראובני: לעניין התוספת, אנחנו מבקשים לכלול בה, לצד חברת רכבת ישראל, גם שתי חברות נוספות שהוסמכו כבר בהחלטת הממשלה.
מורן סבוראי: זה לא בסיכום.
חוה ראובני: נאמר לנו שזה דובר וסוכם.
מורן סבוראי: אז צריך לעשות הפסקה, צר לי.
לאה ורון: עו"ד ראובני, זה גם לא מה שנאמר לי על-ידי היועצת המשפטית של משרד התחבורה, עו"ד מלי סיטון, שדיברה על מנגנון של צו שהשר יוציא באישור ועדת הכלכלה.
יערה למברגר: אמרנו בצו.
אתי בנדלר: היא דיברה על זה.
אתי בנדלר: השאלה מה ייכלל כרגע בתוספת.
חוה ראובני: ביקשנו כרגע שני דברים.
חוה ראובני: דבר ראשון, לקבוע בחוק את המנגנון של תיקון התוספת במסלול של צו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת; דבר שני שאנו מבקשים, ולפי מה שנמסר לי בטלפון בדרך לישיבה הזאת, לפני 10 דקות בדיוק, הדברים מתואמים - - -
ורד וייץ: ממש לא.
ורד וייץ: נתבקשנו להסכים למנגנון, שזה לא יהיה בחקיקה הראשית אלא בצו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
ורד וייץ: לזה היינו מוכנים להסכים, אם כי עדיין יש איזו שאלה שמרחפת מעלינו.
ורד וייץ: לעניין השני מעולם לא נתבקשנו להסכים, ואנחנו גם לא מסכימים.
ורד וייץ: זה לא תוּאם אתנו.
יערה למברגר: זה לא קשור למה שיהיה בתוספת עצמה.
יערה למברגר: אפשר בינתיים לדבר על סעיף 14א עצמו.
יערה למברגר: המנגנון של התוספת סוכם.
מורן סבוראי: אנחנו צריכים שוב להתקשר לשולחינו, אני מצטערת.
יערה למברגר: להתקשר ולברר שוב את מה שסוכם, על שינוי התוספת?
מורן סבוראי: עו"ד ראובני מציעה סיכום שלא הוצג בפנינו.
מורן סבוראי: אנחנו לא יכולים להתקדם כך.
מאיר אסרף: אין דחיפות בשינוי של התוספת.
מאיר אסרף: אתם ביקשתם להגיע לסיכום לגבי מנגנון.
מאיר אסרף: אותו מנגנון – סוכם או לא סוכם – זה הסיכום שנתקבל מחוץ לכותלי הוועדה.
מאיר אסרף: כרגע אין דחיפות להכללה של אותו דבר.
מאיר אסרף: הרי המנגנון מדבר על כך שיתקיים דיון בוועדת הכלכלה, ואנחנו צריכים שהות כדי להגיש את הדברים.
מורן סבוראי: אולי אפשר לעשות הפסקה קצרה.
יערה למברגר: בואו נאשר את המנגנון של השינוי.
כרמל שאמה-הכהן: נצא ל-10 דקות הפסקה.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה תסיימו את זה.
אתי בנדלר: נעבור בינתיים להוראות המעבר.
חוה ראובני: הבה נניח את זה בצד, נתקדם עם הוראות המעבר ונושאים אחרים, ובינתיים גם אנחנו וגם הם נבדוק פעם נוספת את הסיכום.
חוה ראובני: חבל על הזמן.
ורד וייץ: את מי אתם מבקשים להוסיף?
חוה ראובני: אמרו לנו שהיה סיכום מפורש עם מנכ"ל משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
ורד וייץ: בין מנכ"ל משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ובין מי?
ורד וייץ: עם היועצת המשפטית שלו?
ורד וייץ: לא היה סיכום עם ההסתדרות.
חוה ראובני: נבדוק את זה.
ורד וייץ: אתם כנראה טועים.
ורד וייץ: לא הבנתם נכון.
חוה ראובני: בכל מקרה, מדובר על מע"צ וחוצה ישראל, ששתיהן הוסמכו בהחלטות הממשלה.
מורן סבוראי: הן הוסמכו אולי לעניינים מסוימים.
מורן סבוראי: אנחנו רוצים שיתנהל דיון בוועדת הכלכלה.
מורן סבוראי: הרי זה כל העניין.
ורד וייץ: הרי זה כל הרעיון.
ורד וייץ: אנחנו לא ערוכים לקיים כרגע דיון בשאלה האם להוסיף אותם או לא להוסיף אותם, וגם הוועדה לא ערוכה לזה.
ורד וייץ: הוועדה היא לא חותמת גומי.
ורד וייץ: הכוונה של הוועדה לשמוע דברים כהווייתם, לשמוע נימוקים אמיתיים ורציניים ואז להחליט החלטה מושכלת.
חוה ראובני: עו"ד וייץ, יש כנראה פער בין המידע ששתינו קיבלנו לגבי הסיכומים.
חוה ראובני: בואי שתינו נחזור אחורה ונבדוק את הסיכומים.
חוה ראובני: בינתיים אנחנו מבקשים להניח את זה הצידה, לא להפסיק את הדיון אלא להמשיך לדון בנושאים אחרים.
חוה ראובני: בינתיים נערוך את הבדיקה.
יערה למברגר: בהוראת המעבר, בסעיף 45, עצרנו בפסקה (2).
אתי בנדלר: לכן שאלתי אותך אם נדברו אתכם.
אתי בנדלר: סוכם לקבל את עמדתכם ולהסיר את המילה "הכספיים", כך שייכתב: "אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מן הסעדים הנתונים לבעל זיכיון קיים או למדינה לפי הזיכיון ולפי הוראות כל דין".
גיתית שיינין: יש לי שאלת הבהרה על הנוסח.
גיתית שיינין: האם לא צריך לכתוב: "אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מן הסעדים הנתונים לבעל זיכיון קיים או למדינה לפי הזיכיון הקיים ..."?
גיתית שיינין: זה לא אמור להיות מקבילה?
יערה למברגר: "בעל זיכיון קיים" הוגדר ברישה.
איתי עצמון: ברור שזה הזיכיון שמוחזק בידי בעל זיכיון קיים.
אתי בנדלר: כל הפסקאות הללו חלות בשלב הזה אך ורק עליכם, משום שמדובר כאן על מי שהיה ערב יום התחילה בעל זיכיון להפעלת מסילת ברזל מקומית לפי סעיף 46א לפקודה.
אתי בנדלר: אינני רואה שום אפשרות שזה יחול על בעל זיכיון אחר או נוסף.
יערה למברגר: אין כאן מקום לפרשנות אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאשר את פסקה 45(2).
אתי בנדלר: פסקה (1) אושרה כבר עם מנדט שניתן לי להחליט כיצד לנסח את הסעיף בקֶשֶת האפשרויות של חיוב, הצדקה וכולי.
איתי עצמון: "(3) על אף האמור בסעיף 46ה, תקופת תוקפו של היתר ההפעלה שיינתן לבעל זיכיון קיים תהיה כתקופת תוקפו של הזיכיון; אין בהוראות פסקה זו כדי לגרוע מסמכויות המנהל בנוגע להפרת תנאי היתר ההפעלה;" יש הערות לפסקה?
כרמל שאמה-הכהן: פסקה 45(3) אושרה.
אתי בנדלר: קראתי קודם את כל הסעיף.
אתי בנדלר: השאלה רק אם יש הערות לפסקה 45(4).
גיתית שיינין: בפסקה (4), בפסקת משנה (א) יש טעות נוסח.
גיתית שיינין: צריך להיות "לשם הפעלת מסילת הברזל המקומית".
איתי עצמון: בזמן ההקראה היא אמרה את זה.
אתי בנדלר: ובפסקת משנה (ג): "לא יקבע המנהל תנאים ומגבלות בהיתר ההפעלה האמור לפי סעיף 46ח שיינתן ...".
אתי בנדלר: לפי סעיף 46ח נאמר: "החורגים מתנאים ומגבלות לעניין זה שנקבעו בזיכיון".
גיתית שיינין: "בזיכיון" או "בהסכם הזיכיון"?
אתי בנדלר: "בהסכם הזיכיון".
יערה למברגר: לפי מה שיהיה קבוע בכל החוק באופן אחיד.
יערה למברגר: יהיה צורך להתייחס לזה באופן אחיד.
איתי עצמון: תהיה אחידות במונחים.
גיתית שיינין: יש כאן התייחסות בכמה סעיפים לסעיף 46ז.
גיתית שיינין: אין התייחסות לפסקאות (3) ו-(4).
גיתית שיינין: לגבי פסקה (3) – זה מקובל, הוא לא רלוונטי, זה בסדר.
גיתית שיינין: פסקה (4) – אני מחזירה לרגע לנוסח של ההצעה.
גיתית שיינין: לצורך התייחסות להוראת המעבר אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לסעיף 46ז(4) על-פי הנוסח הכחול.
גיתית שיינין: הבעיה היא שכל המתקשרים ובעלי המניות שהתקשרו בהסכם הזיכיון אושרו במפורט.
גיתית שיינין: הסכם הזיכיון בודק את העבר הפלילי שלהם.
גיתית שיינין: האם על-פי הסעיף הזה תהיה גישה למרשם הפלילי?
מרק פיליפס: אנחנו מדברים על הוראות המעבר.
מרק פיליפס: אם רוצים להפעיל את הרכבת באוגוסט, ואז פתאום יגידו שבעלי המניות לא מקובלים, מה בדיוק הפתרון?
גיתית שיינין: מה אנחנו אמורים לעשות?
גיתית שיינין: להחליף בעלי מניות?
מרק פיליפס: בעלי המניות ניגשו למכרז.
מרק פיליפס: היו כמה שינויים מאז.
מרק פיליפס: כולם אושרו על-ידי המדינה, על-ידי ה-JPTA והם בעלי המניות היום.
מרק פיליפס: אם בסעיף הזה אין הוראת מעבר, זה אומר שמנהל יכול להגיד: מישהו מבין בעלי המניות לא מקובל עלינו, ואז – לא נקבל אישור הפעלה?
מרק פיליפס: אנחנו לא יודעים מה יקרה אז.
אתי בנדלר: האם היתר ההפעלה צופה גם פני העתיד?
אתי בנדלר: האם היתר ההפעלה קובע: מכאן ואילך כל החלפה של בעלי מניות טעונה אישור?
אתי בנדלר: או שזה מופיע רק בחוק עצמו?
הילה הדר: היתר ההפעלה שנובע מתוך החוק לא מתייחס לבעלי המניות.
גיתית שיינין: זה לא מדויק.
גיתית שיינין: יש לנו הערה על כך בסעיף אחר.
גיתית שיינין: זה לא בהיתר עצמו אלא בחוק.
יערה למברגר: זה דבר שאי אפשר לבדוק אותו לפי הסכם הזיכיון, דווקא בשל הדברים שהם בדיוק האינטרס הציבורי.
יערה למברגר: כבר היו חברות שהיו בהן קשרים - - -
גיתית שיינין: בואי נציג דוגמה.
גיתית שיינין: לצורך העניין, מר יאיר המבורגר, ראש חברת "הראל", הוא בעל מניות בפרויקט.
מרק פיליפס: "הראל חברה לביטוח בע"מ" היא בעלת מניות בפרויקט.
מרק פיליפס: אני לא יודע אם יש איזו הרשעה שלה.
מרק פיליפס: אני מתאר לעצמי שלא, אבל הכול יכול להיות.
מרק פיליפס: כאשר החוק יעבור ולמנהל תהיה סמכות לקבוע – מה ההשלכות של זה, כאשר בעלי המניות קיימים היום?
מרק פיליפס: אנחנו לא נוכל להגיד למישהו למכור את המניות.
איתי עצמון: האם לפני מתן היתר ההפעלה הראשון, שבכך עוסקת פסקה (4), יש כוונה לבדוק את נושאי המשרה באותה חברה?
גיתית שיינין: לפי לשון החוק אין למנהל ברירה אלא לבדוק.
מרק פיליפס: הוא יהיה חייב לבדוק את זה, ואז אם ייתקל באיזו בעיה אנחנו לא יודעים מה יהיו ההשלכות.
הילה הדר: עו"ד עצמון, האם שאלת אותי?
הילה הדר: מה היתה השאלה לגבי פסקה (4)?
איתי עצמון: שאלתי האם בכוונת
איתי עצמון: כם בעת מתן היתר ההפעלה, לפני ההפעלה הראשונה, לבדוק לגבי נושאי משרה בחברת "סיטיפס" את ההרשעות בעבירות לפי פסקה (4) של סעיף 46ז.
הילה הדר: בפועל, בהיעדר התייחסות לכך בהוראת המעבר, בעיקרון גם התנאי הזה אמור להיבדק.
הילה הדר: איני יודעת אם באופן ספציפי הדברים אמורים להיעשות כרגע, היות וכבר ניתן אישור, אבל בפועל הסעיף הזה אמור לחול.
מרק פיליפס: השאלה לגבי ההפעלה באוגוסט.
הילה הדר: מבחינת ההרשעות הוא אמור לחול נכון להיום.
מרק פיליפס: זה אומר שעד אוגוסט המנהל צריך לבדוק את כל בעלי המניות בחברת הזכיינות, ואם הוא יגלה שמישהו מהם הורשע בעבירה - - -
חוה ראובני: זה כבר ידוע.
מרק פיליפס: אנחנו לא יודעים.
מרק פיליפס: הזהות של בעלי המניות ידועה היטב למדינה.
מרק פיליפס: אני לא יודע על הרשעות, אבל אין זה אומר דבר.
יערה למברגר: צריך לשים לב לרישה, שקובעת שהפעלת סמכויות תיעשה בהתחשב בהוראות הזיכיון.
איתי עצמון: כאן יש הערות ספציפיות שמתייחסות למועד שניתן ההיתר הראשון.
מרק פיליפס: למיטב זיכרוני, הסכם הזיכיון לא מתייחס לסוגייה של העבירות שבעל המניות עבר.
יערה למברגר: זה הפעלת סמכות של המנהל.
יערה למברגר: עליו לקבוע גם אילו עבירות מפאת חומרתן או נסיבותיהן לא ראוי לתת למבקש היתר הפעלה.
יערה למברגר: יש כאן הפעלת סמכות שאנחנו מנחים אותה.
יערה למברגר: אבל אני לא יכולה לקבוע כעת בפסקה (4) שהתנאי הזה לא יידרש.
יערה למברגר: אני לא מבינה כיצד האינטרס הציבורי מצדיק עכשיו להגיד שתנאי כזה, שהכנסת חשבה שהוא תנאי חשוב ורלוונטי לקבלת היתר הפעלה, לא יחול.
גיתית שיינין: אני מנסה להבין, לטובת האינטרס הציבורי.
גיתית שיינין: נניח שיבדקו את זה וימצאו עכשיו שאחד מבעלי המניות עבר עבירה של צווארון לבן באחד מן התאגידים.
גיתית שיינין: את רוצה להגיד שבגלל זה לא יינתן היתר הפעלה, או ידרשו מאתנו להחליף בעלי מניות?
גיתית שיינין: החלפת בעלי מניות של הזכיין היא, בלשון המעטה, לא עניין של מה בכך.
יערה למברגר: תלוי על אילו עבירות מדובר.
יערה למברגר: בעבירות של פגיעה בביטחון המדינה אני לא בטוחה שאפשר לתת את ההיתר.
מרק פיליפס: כולנו רוצים להתחיל להפעיל בתוך פחות מחודש ימים.
יצחק וקנין: יש לי שאלה ליועצים המשפטיים של משרד התחבורה.
יצחק וקנין: האם עד היום לא נתקלנו בחקיקה דומה לזאת?
יערה למברגר: זה תנאי סטנדרטי למתן היתר.
יצחק וקנין: אז למה כאן זה מתעורר?
חוה ראובני: זה עולה בשל הוראת המעבר, מכיוון שיש זיכיון נוכחי.
אתי בנדלר: ניקח דוגמה חריגה.
אתי בנדלר: שווה בדמיונך שנושא משרה בבעל הזיכיון הורשע בביצוע עבירה נגד ביטחון המדינה.
גיתית שיינין: נושא משרה – ניחא, זה דבר אחד.
אתי בנדלר: קודם כול, את מסכימה אתי כבר שאת זה צריך.
מרק פיליפס: עלינו להתרכז בדבר אחד.
מרק פיליפס: אנו אמורים להתחיל את התפעול בעוד פחות מחודש.
מרק פיליפס: נצטרך לעבור תהליך של הגשת בקשה לקבל את היתר ההפעלה גם על-פי הוראות המעבר.
מרק פיליפס: נצטרך לאסוף את כל המידע על כל נושאי המשרה, להגיש אותו, יצטרך להיות תהליך של בדיקה, המנהל יצטרך לבדוק אילו עבירות נעברו על-ידי נושאי המשרה.
מרק פיליפס: אני סבור שלא נכון לבקש מאתנו, אפילו מבחינה פרוצדורלית, ולא נדבר על העניין המהותי, שהוא הוספת דרישה חדשה שיכולה לגרום לכך שההיתר לא יינתן למרות שהמדינה אישרה את בעלי המניות, אבל לעשות את כל זה בפחות מחודש?
אתי בנדלר: לא יספיקו אפילו לאסוף את כל המידע לגבי העניין הזה.
חוה ראובני: אנחנו מציעים אולי כפתרון לעשות משהו בדומה למה שנקבע לגבי הנהגים, שההיתר יינתן והבדיקה של הרישומים הפליליים תיעשה במהלך תקופה של חצי שנה.
חוה ראובני: מצד אחד, זה לא יסכל את ההפעלה.
חוה ראובני: מצד שני, האינטרס הציבורי יישמר.
אתי בנדלר: זה לא כל עבירה, אלא עבירה "שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה לא ראוי, לדעת המנהל, לתת למבקש היתר הפעלה".
חוה ראובני: אגב, לא מדובר על בדיקה של כל בעל מניות, אלא של בעלי השליטה.
מרק פיליפס: כשאתם מפנים כאן לנושא משרה בכיר, מה הכוונה?
גיתית שיינין: מה ההגדרה של "נושא משרה בכיר"?
חוה ראובני: בסעיף 46 ההגדרה "נושא משרה בכיר" היא "כהגדרתו בסעיף 424א(ו) לחוק העונשין".
חוה ראובני: אני מתנצלת, לא הבאתי אתי את ההגדרה מחוק העונשין.
יצחק וקנין: אני מבין שהסיכום מקובל עליכם.
יצחק וקנין: הצעתם 6 חודשים.
גיתית שיינין: זה לא פותר לנו את הבעיה.
גיתית שיינין: אני מתנצלת אבל אין את החוק לפניי.
גיתית שיינין: אולי תוכלו לפרט מה כוללת ההגדרה "נושא משרה בכיר".
איתי עצמון: זאת הגדרה שאושרה בדיון הראשון.
אתי בנדלר: מה הרלוונטיות של זה, אם יורשה לי?
גיתית שיינין: כדי להבין מי הם נושאי המשרה שזה חל עליהם.
אתי בנדלר: נניח שזה רק המנכ"ל, ונניח שזה כל מנהלי המחלקות.
אתי בנדלר: מה הרלוונטיות לצורך העניין?
גיתית שיינין: לגבי נושא משרה, ההצעה של משרד התחבורה יכולה לפתור את הבעיה הפרוצדורלית.
גיתית שיינין: הבעיה המהותית עדיין נותרת לעניין בעלי שליטה.
גיתית שיינין: ככל שמדובר בבעלי מניות, החלפה של בעל מניות כתוצאה מדבר כזה, בעייתית מאוד.
מרק פיליפס: אם במהלך חצי שנה ייבדקו את ההרשעות של בעלי השליטה ותתעורר איזו בעיה, המשמעויות מבחינת המשך התפעול של הרכבת לא ברורות לנו.
מרק פיליפס: אם זה בעלי המניות הישירות – מה ההגדרה של "שליטה"?
מרק פיליפס: לדעתי זה מופיע בחוק ניירות ערך.
חוה ראובני: על-פי חוק הבנקאות (רישוי).
מרק פיליפס: אם זה בהתאם להגדרה בחוק הבנקאות (רישוי) אז בודקים עד למעלה, עד ל"הראל חברה לביטוח", כולל חברות זרות.
מרק פיליפס: ההגדרה "בעל שליטה" רחבה מאוד.
קריאה: זה גם מי ששולט בו ויכול להשפיע על הקיום שלו.
גיתית שיינין: נכון, לכן ההגדרה רחבה מאוד.
יצחק וקנין: אני מבקש לסכם את הסעיף.
יצחק וקנין: אני מבין שהממשלה הציעה 6 חודשים.
יצחק וקנין: לחברת "סיטיפס" לא ברור למי זה נוגע מבחינת נושאי משרה בכירים.
מרק פיליפס: לגבי נושאי משרה בכירים אין לנו הערות, זה הוסכם.
מרק פיליפס: יש לנו קצת תהיות לגבי "בעל שליטה", כי זה מונח רחב מאוד, וגם ההשלכות של זה: נושא משרה ניתן להחליף בקלות, אך בעל שליטה – פחות.
יערה למברגר: "בעל שליטה" זה מונח לא כל-כך רחב.
מרק פיליפס: לפי חוק הבנקאות (רישוי) זה לא רק בעלי מניות.
יערה למברגר: ההגדרה לפי חוק הבנקאות (רישוי) היא ההגדרה המקובלת שאנחנו משווים אליה כיום.
יערה למברגר: היא הגדרה לא כל-כך רחבה.
מרק פיליפס: לא באנו בטענות על ההגדרה.
מרק פיליפס: כל שאנו אומרים, שההגדרה "בעל שליטה" לא כוללת רק את בעלי המניות המיידיים, אלא זה עולה עד למי ששולט למעלה.
מרק פיליפס: זאת הכוונה שלנו.
מרק פיליפס: אם מתישהו מישהו בשרשרת השליטה הואשם בעבירה כזאת – להחליף אותו או לאבד את הזיכיון, אלה יהיו האופציות שלנו.
איתי עצמון: אקרא את הגדרת "בעל שליטה" בחוק הבנקאות (רישוי): ""שליטה" – יכולת, בין לבד ובין יחד עם אחרים, לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או נושא משרה אחר בתאגיד; מבלי לגרוע מכלליות האמור יראו אדם כשולט בתאגיד אם מתקיימת בו אחת מאלה: (1) הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי השליטה בתאגיד; (2) בידיו היכולת למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן הנפקה של אמצעי שליטה בתאגיד או החלטות שעניינן מכירה וחיסול של רוב עסקי התאגיד או שינוי מהותי בהם".
גיתית שיינין: זה אומר:
גיתית שיינין: כל מי שיכול להשפיע על תאגיד ששולט, במקרה זה, בחברת "סיטיפס".
מרק פיליפס: לענייננו יש מספר בעלי מניות שייכללו בהגדרה.
אתי בנדלר: "לכוון את פעילותו של התאגיד".
אתי בנדלר: זה לא סתם להשפיע.
יערה למברגר: זה הגדרה לא כל-כך רחבה.
גיתית שיינין: יש בעלי מניות, ולבעלי המניות הללו יש בעלי מניות.
יצחק וקנין: זה עדיין מצמצם מאוד את ההגדרה "בעלי השליטה".
מרק פיליפס: זה לא שאנחנו לא יודעים מי בעלי השליטה.
מרק פיליפס: אנחנו מנסים להבין.
מרק פיליפס: הרי בעלי המניות ובעלי השליטה אושרו כבר על-ידי המדינה.
מרק פיליפס: ההשלכות של הסעיף הזה בעתיד, בחלוף חצי השנה, יהיו שפתאום התנאים לקבלת ההיתר לא יתקיימו, כלומר המנהל יכול לבטל את ההיתר בגין דבר שקשור לבעלי מניות שאושרו כבר על-ידי המדינה.
חוה ראובני: בעל שליטה שיש לו הרשעות יודע את זה, ויודע שהוא עלול להיפסל.
חוה ראובני: מן הסתם הוא ימהר למכור את המניות שלו לפני שיפסלו אותו.
יצחק וקנין: או יעביר אותן למישהו אחר.
מרק פיליפס: עם כל הכבוד, בעלי המניות יודעים אילו עבירות הם עברו או לא עברו, אבל לא יודעים אילו עבירות המנהל יבחר.
מרק פיליפס: הם גם לא ידעו את זה כאשר הם באו לפרויקט.
מרק פיליפס: למכור מניות בפרויקט כזה – זה לא עניין שמחפשים מישהו ברחוב ומוכרים.
מרק פיליפס: לא מזמן עשינו עסקה של מכירת מניות בחברה וזה לקח פחות או יותר 9 חודשים מרגע שההסכם בין המוכר מרצון לקונה מרצון נחתם.
מרק פיליפס: במצב שהוא מוכרח למכור, כי אחרת מאבדים את הזיכיון, ברור לכם מה זה יעשה למחיר שהוא יקבל בשוק.
מרק פיליפס: ההשלכות של דבר כזה מז'וריות למדי.
מרק פיליפס: היינו מבקשים שהסעיף הזה יחול עם איזה חריג לגבי בעלי מניות שאושרו כבר.
מרק פיליפס: לגביהם באמת צריך להיות דבר קיצוני מאוד.
אתי בנדלר: אני רוצה להציע שהסעיף הזה ייכנס לתוקפו 6 חודשים ממועד מתן היתר ההפעלה הראשון, ובלבד שאם במהלך 6 החודשים הללו מצא המנהל כי המבקש, או בעל שליטה בו, הורשע בעבירה כאמור באותו סעיף - - -
יערה למברגר: או נושא משרה.
אתי בנדלר: אם זה נושא משרה – מבחינתי שיפסיקו לאלתר את עבודתו.
אתי בנדלר: אני מדברת בכוונה על המבקש או בעל שליטה בו שהורשע בעבירה שפוסלת אותו מקבלת היתר.
אתי בנדלר: ייתן לו המנהל ארכה נוספת על מנת לעשות את החליפין, ארכה סבירה, ובואו נחשוב מה היא, אם עוד 6 חודשים, או עוד 4 חודשים, אינני יודעת מה, כדי לבצע החלפה של בעל השליטה.
חוה ראובני: אי אפשר לדחות את התחילה של הסעיף, כי אז למנהל לא תהיה סמכות לערוך בדיקות.
חוה ראובני: צריך לומר ש"המנהל לא יפסול", או "לא יפעיל את סמכותו לפסול בעל מניות", או משהו כזה.
אתי בנדלר: תיקון נכון.
גיתית שיינין: אני רוצה לבקש, ברוח השינוי שהוצע כאן, בכל מקרה אם יופעל הסעיף הזה ואם נגיע למקרה, שאני מנחשת שיהיה תיאורטי, אבל אם לא יהיה תיאורטי, הייתי מבקשת שבכל מקרה המנהל ייתן שהות לזכיין.
גיתית שיינין: בוודאי גם בהחלפת מנכ"ל לוקח זמן לאתר מועמדים, אבל בוודאי ובוודאי כאשר יש צורך להחליף בעל מניות ולמכור את המניות.
גיתית שיינין: צריך להינתן זמן, לא רק המועד ההתחלתי.
יצחק וקנין: היא מתכוונת לנושא משרה בכיר, כמו למשל המנכ"ל.
גיתית שיינין: אני מדברת כרגע על החלה של דחייה כזאת, לא להפעיל את סמכות ביטול ההיתר, לא רק לתקופה הראשונית של 6 חודשים כעת אלא באופן כללי.
גיתית שיינין: אם לאורך תקופת הזיכיון מדובר על החלפה של מניות, צורך למצוא מישהו שיהיה מוכן לקנות מניות - - -
אתי בנדלר: זה בוודאי לא הוראת מעבר שאמורה לחול על מי שהוא בעל זיכיון קיים בעת מתן היתר ההפעלה הראשון.
אתי בנדלר: את מדבר על כך שאולי זאת הוראה שצריכה לחול לגבי כל מי שיהיה בעתיד בעל זיכיון, שאם יסתבר שבשלב כלשהו - - -
גיתית שיינין: לגבי הזיכיון הקיים.
מרק פיליפס: כל שאנו אומרים, שבעל הזכיון הקיים, שבעלי המניות בו כבר אושרו על-ידי המדינה, אם בעתיד הם לא יעמדו בדרישות הסעיף הזה יינתן פרק זמן ארוך דיו לפני ביטול ההיתר.
מרק פיליפס: זאת הבקשה שלנו.
אתי בנדלר: 6 חודשים לצורך ביצוע הבדיקה.
אתי בנדלר: אם נמצא שהמבקש או בעל שליטה בו הורשע בעבירה כזאת, המנהל ייתן ארכה נוספת של X חודשים נוספים, ואפשר לדון כמה חודשים בדיוק - -
יצחק וקנין: של 6 חודשים.
אתי בנדלר: - - שלא תעלה על 6 חודשים נוספים, בהתאם לנסיבות העניין, לצורך החלפת בעלי המניות.
אתי בנדלר: זה בדיוק מה שהצעתי.
מרק פיליפס: אם בעתיד יוגש כתב אישום בגין עבירה מן הסוג הזה, שלכאורה ניתן לפסול מייד את בעל המניות, אנחנו מבקשים שגם במקרה כזה, מכיוון שבעלי המניות אושרו כבר ויהיה קשה מאוד להחליף אותם מייד - - -
אתי בנדלר: מה יקרה אם יחליפו בעל מניות בצורה מסודרת, בהתאם להוראות הדין, ואז יוגש כתב אישום נגד בעל מניות חדש?
אתי בנדלר: זה בדיוק אותה בעיה.
אתי בנדלר: לכן אני אומרת שזה לא שייך להוראת מעבר לגבי בעלי המניות.
גיתית שיינין: מכיוון שגם הסעיף הראשי, לא רק הוראת המעבר, עדיין לא נדון אולי נדבר על זה כאשר נדון באותו סעיף.