GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר ימין: כלומר, אם יש תנאים כאלה שהם יחסית טכניים שבשלם לא מעניקים רישיון אז ממילא הרשמת תפרסם את הנימוקים שלה בסירוב.
ניר ימין: אבל, אם זה תנאי שהוא יחסית כללי ורחב שיכולה להיכנס בו שורה של נסיבות שהן לא מפורטות בחוק, אז יכול להיות שכן אפשר לתת זכות שימוע.
ניר ימין: זו הערה שעלתה בדיון האחרון.
ניר ימין: אני חושב שהממשלה לא מתנגדת לכך.
הילה דוידוביץ: כן.
הילה דוידוביץ: שוב לחדד, אנחנו מדברים רק על הפסקה הזאת.
ניר ימין: כן, כן.
ניר ימין: רק על פסקה (4).
יצחק וקנין: אבל, אני לא רואה שעשיתם איזשהו שינוי בפסקה (4) לעומת הספר הכחול.
הילה דוידוביץ: השינוי הוא מה שתיאר עכשיו עו"ד ניר ימין – שאנחנו מוכנים להכניס.
הילה דוידוביץ: צריך לשנות את כל הנוסח של סעיף 5.
הילה דוידוביץ: סעיף 5 היום מדבר על תנאים פוזיטיביים לקבלת רישיון.
הילה דוידוביץ: אנחנו מוכנים להכניס זכות שימוע רק לעניין הזה בגלל שמדובר פה באיזושהי הפעלת שיקול דעת על-ידי רשמת המתווכים.
הילה דוידוביץ: אנחנו מוכנים להכניס את זה.
הילה דוידוביץ: אם הוועדה מוכנה ומאשרת, אנחנו נחשוב על נוסח.
ניר ימין: אם זה עניין של נוסח אנחנו נתאם את זה.
יצחק וקנין: תגידו את העיקרון ואנחנו נאשר את זה, כמו שאנחנו עושים את זה בכל הסעיפים.
יצחק וקנין: במידה ולא יהיו הערות, אנחנו נאשר את זה – אין לי בעיה.
ניר ימין: רק על פסקה (4): לא הורשע בעבירה שבשלה אין הוא ראוי.
הילה דוידוביץ: לא על דברים מוחלטים כמו פשיטת רגל או מאסר שזה דברים שאין עוררין עליהן.
ניר ימין: ב-(5) הם לא מציעים לשנות, רק בפסקה (4).
שגיא אגמון: האם אפשר להציע ניסוח, אדוני?
שגיא אגמון: הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה, ונסיבותיה השתכנעה הרשמת לאחר שנתנה למבקש זכות שימוע, אין הוא ראוי לשמש מתווך במקרקעין.
יצחק וקנין: העיקרון ברור.
יצחק וקנין: האם הניסוח מקובל עליכם?
יצחק וקנין: תקריא את זה שוב.
ניר ימין: פסקה (4) שאותה הוועדה לא אישרה אומרת בנוסח שפורסם ברשומות בכחול: "הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה, אין הוא ראוי לשמש מתווך במקרקעין".
ניר ימין: מבחינה מהותית ההצעה היא שאם רשמת המתווכים לא העניקה רישיון למבקש בשל ההוראה הזאת שמנויה בפסקה (4), היא תעשה זאת לאחר שהיא נתנה זכות טיעון בפניה – רק לגבי הפסקה הזאת.
יצחק וקנין: מקובל, אין הערות.
יצחק וקנין: ובכן, רבותי, אני מצביע על סעיף 4, כפי התיקון שהוצע?
הילה דוידוביץ: הפסקה הבאה שלא אושרה היא באותו תיקון לסעיף 5, אבל פסקה (3): "אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ב1) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי רשם המתווכים, לאחר שנועץ בוועדה המייעצת, ולאחר שנתן למבקש הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניו, שלא לתת רישיון למבקש אם מצא על-פי עובדות אחרות שנודעו לו שהמבקש אינו ראוי..." - אנחנו משמיטים פה: "אינו מסוגל" – "...
הילה דוידוביץ: לשמש כמתווך במקרקעין".
הילה דוידוביץ: זה נוסח שהוא מקובל וקיים כמעט בכל המקצועות.
הילה דוידוביץ: זה מין סעיף של שיקול דעת רחב.
יצחק וקנין: רבותי, האם יש לכם הערות לסעיף הזה?
יצחק וקנין: מי בעד סעיף (3)(ב1)?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיףאושר.
יצחק וקנין: אל תתפלאו שאני מצביע לבד.
יצחק וקנין: בכל חוק הטיס הייתי לבד כך שזה קטן עלינו.
לאה ורון: ומפאת הצניעות הוא לא מעלה בפניכם את המחמאות שהוא קיבל בכל חוק הטיס.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לתיקון סעיף 10.
אבנר פרידמן: אני רוצה להעיר.
יצחק וקנין: קודם כל נקריא.
יצחק וקנין: אתה יודע שיש מישהו שהפסיד הרבה כסף בגלל המהירות.
הילה דוידוביץ: תיקון סעיף 10, למיטב ידיעתי, אושר.
הילה דוידוביץ: אנחנו הגענו להוספת סעיפים 14א עד 14לב – 6.
ניר ימין: כן, לסעיף 6 להצעת החוק.
ניר ימין: רק נציין שכאשר דנו בסעיף 5 בתיקון של 14(א)(1) לחוק הנוכחי, גם מוצע להוסיף את המילה "בתוקף" לסעיף 2, ואת זה אתם תבדקו לקראת הישיבות הבאות.
הילה דוידוביץ: "סעיף 6 אחרי סעיף 14 לחוק העיקרי יבוא - . . ."
אבנר פרידמן: לא, סליחה.
אבנר פרידמן: אנחנו דיברנו על סעיף 10.
יצחק וקנין: הם כבר סיימו את זה.
אבנר פרידמן: כבודו, אני רוצה להעיר לתיקון של סעיף 10.
אבנר פרידמן: אני לא הייתי בדיון.
אבנר פרידמן: כבודו, כמשפטן אני באמת לא מבין מה זה 5%.
אבנר פרידמן: האם רוצים ממתווך שעשה 25 שאלות, להבין יבין מה זה 5%?
אבנר פרידמן: לגבי "עניין אישי" – אני רוצה להגיד לכולם שיש אנדרלמוסיה מושלמת בבתי המשפט.
אבנר פרידמן: כל שופט שופט על-פי - - -
לאה ורון: עו"ד פרידמן, הסעיף אושר בוועדה.
אבנר פרידמן: אבל, הוא לא נכון.
אבנר פרידמן: הוא לא נכון.
לאה ורון: תקשיב לי רגע.
לאה ורון: אם אתה מעוניין לשכנע את חבר הכנסת וקנין לפתוח את הסעיף שכבר אושר בוועדה, תציע לו הצעה.
לאה ורון: לא נאום, אלא הצעה מאוד מפורשת עם בקשה לחבר הכנסת וקנין.
יצחק וקנין: אני מציע שתכתוב איך אתה רוצה שהסעיף שלך ינוסח.
יצחק וקנין: שלח את זה למשרד המשפטים וליועץ המשפטי של הוועדה.
אבנר פרידמן: אני מבקש שיירשם בפרוטוקול.
יצחק וקנין: לא צריך לרשום.
יצחק וקנין: מה אתה חושב?
יצחק וקנין: עוד לפני שאמרתי זה כבר נרשם.
יצחק וקנין: תשלח את ההצעה שלך אליהם.
יצחק וקנין: תן הסבר למה אתה חושב שזה צריך להיות כך.
יצחק וקנין: אנחנו רוצים שמתחת ידינו יצא דבר טוב ודבר מתוקן – לא מקולקל.
יצחק וקנין: הם יקבלו את זה, ובמידה והם יראו שאתה אכן צודק וצריך לשנות את זה, הם בישיבה יגידו שהם מבקשים לפתוח את תיקון סעיף 10 – 4, ולשנות אותו בהתאם, ונשנה אותו בהתאם, ובא לציון גואל.
אבנר פרידמן: כבודו, בית המשפט השלום בפסק ג'רשי קבע - - -
יצחק וקנין: אני אגמור את כל הישיבה על בתי משפט.
אבנר פרידמן: אבל, אנחנו מדברים פה גם על היבטים משפטיים, כבודו.
אבנר פרידמן: כל הנושא הוא משפטי.
יצחק וקנין: האם זה שייך לסעיף 14א?
אבנר פרידמן: לא.
יצחק וקנין: אמרתי לך כבר מה לעשות עם 10.
יצחק וקנין: יש לך צ'ק פתוח, מה אתה רוצה?
יצחק וקנין: ואם לא – אני אפתח את הסעיף.
יצחק וקנין: איך אני?
אבנר פרידמן: אנחנו לא נגד, אנחנו בעד.
אבנר פרידמן: אני רוצה את טובת המתווכים, כבודו.
יצחק וקנין: אני נותן לך כלי שמשתמשים בו בוועדה.
יצחק וקנין: אתה כנראה לא מכיר את הנוהל.
יצחק וקנין: תכתוב את הדברים.
יצחק וקנין: אני בטוח שאם משרד המשפטים יראה שאתה צודק, הם יבקשו את זה.
יצחק וקנין: כמו כן, גם היועץ המשפטי.
הילה דוידוביץ: היינו שמחים לקבל לפני את הדיון גם את הניירות ששלחת לוועדה.
יצחק וקנין: אתה רוצה שאני אפתח סעיף ושאני אתחיל לדון.
יצחק וקנין: הם צריכים לראות את הניואנסים ומה אתה כותב בדיוק – האם זה באמת עונה על הדרישה, האם זה באמת נכון.
יצחק וקנין: צריך לראות, אי-אפשר לתקוע לנו באמצע הוועדה עכשיו סעיף שכזה.
ניר ימין: אדוני היושב-ראש, אני רק אציין שההגדרה של "עניין אישי" היא לא רק הגדרה שהוכנה רק למתווכים ולעניין החוק הזה.
ניר ימין: זו הגדרה שהיא מאוד נפוצה ומקובלת בחקיקה.
ניר ימין: זו לא הגדרה זרה לחקיקה.
ניר ימין: אני מציע שלפני שאתה שולח את ההערות שלך תבדוק גם חקיקה נוספת, והאם יש הצדקה דווקא להבחין בין חוק המתווכים לחקיקה לחוקים שונים להגדרות "עניין אישי".
אבנר פרידמן: אני אראה לך מה זה פסיקה ואז תבין.
יצחק וקנין: רבותי, מסכת הדיבורים הסתיימה.
יצחק וקנין: אנחנו בסעיף 6 להצעת החוק.
יצחק וקנין: תקריאי ואחרי כן תסבירי.
הילה דוידוביץ: למעשה, אנחנו מגיעים לליבה של הצעת החוק.
הילה דוידוביץ: "הוספת סעיפים 14א עד 14 לב סעיף 6.
הילה דוידוביץ: אחרי סעיף 14 לחוק העיקרי יבוא – "עבירות משמעת 14א.
הילה דוידוביץ: מתווך במקרקעין שעשה אחד מאלה, עבר עבירת משמעת: התנהג בדרך שאינה הולמת את עיסוקו; עבר על הוראה מהוראות סעיפים 8 ו-10 עד 12 לחוק; עבר על כלל מהכללים שקבע השר לפי סעיף 17א או על הוראות כל דין אחר המטיל חובה או איסור על מתווך במקרקעין; השיג את רישיונו במצג שווא; הורשע בפסק דין סופי, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק בתיווך במקרקעין, לעניין זה..." פה בנוסח שמופיע בפני הוועדה, מופיע: הורשע, לרבות מי שבית משפט קבע כי ביצע את העבירה; אני אמשיך להקריא, ואחר כך אני אעיר.
הילה דוידוביץ: "(6) גילה חוסר אחריות" – פה אנחנו משנים: "או רשלנות חמורה במהלך עיסוקו בתיווך במקרקעין.
הילה דוידוביץ: " הסעיף הזה מגדיר מהן עבירות המשמעת שבגינן ניתן להגיש קובלנה כנגד מתווך במקרקעין ולהעמידו לדין משמעתי.
הילה דוידוביץ: העבירות האלה הן עבירות שמקובלות בקרב מקצועות אחרים.
הילה דוידוביץ: סיפרתי בדיון הקודם שלפני כמה שנים –שנתיים, אולי או יותר – הופץ במשרד המשפטים איזשהו תזכיר מסגרת של דין משמעתי כדי ליצור הרמוניה לכלל המקצועות או למרבית המקצועות.
הילה דוידוביץ: אנחנו לקחנו חלק גדול מההערות.
הילה דוידוביץ: באיזשהו שלב החלטנו להפריד את המתווכים משם כדי לרוץ קדימה.
הילה דוידוביץ: חלק מההוראות שמופיעות פה בהצעת החוק שלפנינו נלקחו ממש כמו שהן מתזכיר המסגרת.
הילה דוידוביץ: בשלב הזה ההצעה לא מקודמת במשרד המשפטים מטעמים כאלה או אחרים.
הילה דוידוביץ: אבל, הרבה פעמים אני אסביר שלקחנו הוראות כאלה או אחרות מתזכיר המסגרת – אז שיהיה ברור על מה אני מדברת.
הילה דוידוביץ: אלו בעצם ההוראות שאנחנו מציעים שמצדיקות עבירה משמעתית.
הילה דוידוביץ: כמו שאמרנו קודם, סעיפים 8, 10 עד 12 הם עבירות שהיום הן פליליות.
הילה דוידוביץ: זה לא מתאים להיות פלילי, ואנחנו מעבירים אותן כאן לדין משמעתי.
ניר ימין: האם את יכולה לפרט, בבקשה, מה אומרות ההוראות האלה?
הילה דוידוביץ: סעיף 8 קובע חובת הגינות על מתווכים, סעיף 10 קובע חובת גילוי עניין אישי, סעיף 11 – חובת סודיות, סעיף 12 אוסר על פעולה משפטית על ידי מתווך.
הילה דוידוביץ: מי שלא גילה עניין אישי לא מתאים להיות פלילי, זה מתאים להיות משמעתי.
הילה דוידוביץ: זה מה שאנחנו עושים פה.
הילה דוידוביץ: בפסקה (6) בנוסח שמופיע לפניכם כתוב: "גילה חוסר אחריות, רשלנות או חוסר יכולת מקצועית".
הילה דוידוביץ: בתיאום עם עו"ד ניר ימין, אנחנו משנים את זה ל: "גילה חוסר אחריות או רשלנות חמורה".
הילה דוידוביץ: זה נוסח שמקובל בדין משמעתי של מקצועות אחרים.
הילה דוידוביץ: בפסקה (5) – ואנחנו מוכנים שהוועדה תחליט כך או אחרת – כתבנו: "הורשע" – לרבות מי שבית משפט קבע כי ביצע את העבירה.
הילה דוידוביץ: ".
הילה דוידוביץ: היום גם לפי חוק העונשין, גם לפי חוק טיפול בחולי נפש, יש סמכות לבית משפט לקבוע שמשפטית האדם ביצע את העבירה.
הילה דוידוביץ: אבל, הוא לא מרשיע אותו או בגלל שהוא חולה נפש, או כי יש לו איזשהן נסיבות.
הילה דוידוביץ: אנחנו חשבנו שכן יש מקום שמי שהורשע – הכוונה תהיה גם מהותית, מי שבית משפט קבע, אבל לא הרשיע אותו מסיבות כאלו או אחרות.
הילה דוידוביץ: הבנתי שלעו"ד ניר ימין היו כמה תהיות על זה.
הילה דוידוביץ: אנחנו מוכנים להשמיט מהסעיף הזה את המילים: "הורשע" – לרבות מי שבית משפט קבע כי ביצע את העבירה".
ניר ימין: אני אסביר מה עלה בשיחות שלי עם עו"ד דוידוביץ.
ניר ימין: היא התייחסה לזה גם במשפט האחרון שלה.
ניר ימין: שני דברים: ראשית, כפי שאמרה עו"ד דוידוביץ, פסקה (6): "גילה חוסר אחריות, רשלנות או חוסר יכולת".
ניר ימין: אנחנו חשבנו שהביטוי "חוסר יכולת" הוא ביטוי מאוד רחב ולא כל כך ברור באלו נסיבות ייחשב אדם כחסר יכולת.
ניר ימין: זה גם לא מופיע לפחות בחוק שמאי מקרקעין.
ניר ימין: מדובר רק על חוסר אחריות או רשלנות חמורה, והממשלה הסכימה להיצמד לנוסח הזה.
ניר ימין: ולכן, פסקה (6) באמת תתוקן ויושמטו המילים "חוסר יכולת", ואחרי "רשלנות" יבוא: או חמורה.
ניר ימין: לעניין פסקה (5) – אני שאלתי את עו"ד דוידוביץ מדוע צריך להוסיף לא רק הרשעה שהיא קיימת בהרבה חקיקות, אלא גם מי שבית משפט קבע לגבי אדם שהוא ביצע את העבירה.
ניר ימין: עו"ד דוידוביץ הסבירה לי את החשש שלהם שיכולות להיות סיטואציות שבהן בית המשפט קובע שאדם ביצע את העבירה.
ניר ימין: אבל, הוא לא מרשיע.
ניר ימין: זו שאלה להכרעת הוועדה.
ניר ימין: אני לא בטוח שדווקא במקרים האלה לגבי מתווכים זה צריך להיות חסם מקבלת רישיון.
ניר ימין: אם בית המשפט החליט בסופו של דבר מכל מיני נסיבות, בין אם הן אישיות או אחרות, שלא להרשיע את האדם, אני חושב שאפשר להישאר עם ההוראה הכללית שאם הרשעת אדם אז הוא לא יקבל רישיון.
ניר ימין: אבל, אם הוא לא הרשעת אותו גם מנסיבות שהוא ביצע את העבירה, וראית נסיבות אחרות שלא ראוי להרשיע – באופן אישי, זה לא כל כך עניין משפטי, אני לא חושב שראוי למנוע אדם מלעסוק בתיווך במקרקעין רק לאור העובדה הזאת.
לאה ורון: זאת אומרת, שאתה מציע למחוק את הסיפה של פסקה (5)?
ניר ימין: לפחות לעניין מתווכים.
ניר ימין: אם תשימו לב, ישנה אבחנה בין מי שרשאי לקבל רישיון תיווך, ואחר כך יש הוראות לגבי מי יכול לכהן בוועדת המשמעת.
ניר ימין: לעניין מי שמכהן בוועדת המשמעת אני מסכים שראוי להחיל סטנדרטים יותר גבוהים.
ניר ימין: ולכן, שם אפשר להוסיף גם את ההוראה הזאת שגם אם בית משפט קבע שהוא רק ביצע את העבירה, אבל לא הרשיע, אז אני לא רוצה למנות אותו להיות חבר בוועדת המשמעת.
ניר ימין: אבל, לגבי מי שיכול לעסוק ברישיון תיווך, אני חושב שהסטנדרטים יכולים להיות קצת יותר נמוכים.
אתי מויאל: בזמנו פניתי להילה כי לא ידעתי מה לעשות.
אתי מויאל: אחת הסיבות לכך שהיא כתבה את הסעיף הזה היא מכיוון שאני מקבלת את הרישום הפלילי, ומסתבר שהוא חולה נפש.
אתי מויאל: ברגע שהוא חולה נפש והוא לא מורשע בבית המשפט, אני לא יכולה לעשות איתו כלום.
אתי מויאל: השאלה היא, האם לתת לו רישיון או לא?
אתי מויאל: היום אני נותנת לחולי נפש רישיון מכיוון שהם לא מורשעים.
אתי מויאל: זה אחת הסיבות שנכתב.
אתי מויאל: מה שתחליטו מקובל עלינו.
אתי מויאל: אבל, אני היום לא יכולה להתמודד עם זה.
ניר ימין: אני מכיר את הרקע, זה גם עלה בישיבה הקודמת.
אתי מויאל: זה בעייתי כי החוק אומר: הורשע.
אתי מויאל: אם לא מורשע אני לא יכולה לעשות כלום.
אבנר פרידמן: מה זה קשור לוועדה המייעצת?
אתי מויאל: לא מדברים על הוועדה המייעצת.
אתי מויאל: מדברים כרגע עליי.
יצחק וקנין: גברתי, רצית להעיר משהו?
הילי כרמלי: אני חייבת להתייחס לדוגמה של חולי נפש.
הילי כרמלי: לרשמת המתווכים יש את הסמכות לא להעניק רישיון לאחר שימוע לאדם אם נודע לה על סמך עובדות מסוימות שהוא לא ראוי להיות מתווך.
הילי כרמלי: האם חולה נפש לא ראוי להיות מתוך במקרקעין?
ניר ימין: לא בטוח.
ניר ימין: יש דרגות מאוד מגוונות של מחלת נפש.
הילי כרמלי: נכון.
הילי כרמלי: אני מעלה את זה כי עכשיו זה מעלה בי איזושהי תהייה לגבי הסמכות הזאת שהיא אולי רחבה מידיי על סמך עובדות מסוימות לא לתת לאדם הזדמנות להיות מתווך, כי עכשיו יכול להיות שיש מקרים פתוחים מידיי.
הילי כרמלי: יכול להיות שרשמת המתווכים יכולה להחליט שחולה נפש, למשל, לא ראוי להיות מתווך.
הילי כרמלי: אולי יש פה בעייתיות בסמכות הרחבה הזאת, וצריך לשקול את זה למרות שיש זכות שימוע.
ניר ימין: יש גם ערעור על ההחלטה של המתווכת לאחר מכן.
ניר ימין: יש ערעור בזכות.
יצחק וקנין: רבותי, אני רוצה לסכם את הנושא.
יצחק וקנין: האם יש עוד הערות למישהו?
יצחק וקנין: בבקשה, בקצרה.
נחמן שי: סעיף (1) הקודם: "התנהג בדרך שאינה הולמת את עיסוקו".
נחמן שי: מה זה המילה "הולמת"?
נחמן שי: האם זה כשהוא בא עם כפכפים למשרד ובלי עניבה, מלוכלך או שהמשרד לא נקי?
נחמן שי: זה גם עלה לדיון בחוק הראשון, בחוק היסוד, בסעיף 8: "יפעל במיומנות ובהגינות".
נחמן שי: מה זה "מיומנות", ומה זה "הגינות"?
נחמן שי: ההגדרה הזאת היא הגדרה כוללנית מידיי.
נחמן שי: אני חושב שצריך להגדיר מה זה דבר שאינו הולם את עיסוקו.
נחמן שי: זו בעיה קשה שהעליתי גם בדיון הקודם, ובכל הדיונים לאורך השנים.
נחמן שי: מה זה אינו הולם את עיסוקו?
יצחק וקנין: הבנו את העניין.
אבנר פרידמן: הוא שאמרתי, כבודו, ואני מסכים עם מר שכטר, לפני ש- - -
יצחק וקנין: סוף סוף אתם מסכימים.
אבנר פרידמן: כל הזמן אני מסכים איתו.
אבנר פרידמן: כבודו, לפני שמקימים את הוועדה המייעצת, יש לעשות תיקונים מהותיים ושורשיים בחוק, ואז המתווכים ידעו בפני מה הם עומדים, ואז ועדת המשמעת תדע על מה לשפוט.
אבנר פרידמן: קודם כל תעשה אתיקה, על מה אתה הולך לשפוט אותו, על מה אתה עושה ועדה.
אבנר פרידמן: אם כבודו יכול לתת לי תשובה, בבקשה.
אבנר פרידמן: לי אין תשובה – לא בבתי המשפט, לא השלום, לא העליון ולא המחוזי.
אבנר פרידמן: סעיף 8 לחוק המתווכים: "מתווך במקרקעין יפעל בנאמנות..." - מה זה "נאמנות"?
אבנר פרידמן: – "...
אבנר פרידמן: בהגינות ובדרך מקובלת, וימסור ללקוחו כל מידע שיש בידו בעניין מהותי הנוגע לנכס נשוא עסקת התיווך".
אבנר פרידמן: "במילוי תפקידו..." – לא סתם, כבודו – "...
אבנר פרידמן: במילוי תפקידו יפעל מתווך במקרקעין..." - שעבר 25 שאלות –"...
אבנר פרידמן: במיומנות ובסבירות וינקוט אמצעים ראויים בנסיבות העניין.
אבנר פרידמן: ..".
אבנר פרידמן: מה זה כבודו?
אבנר פרידמן: אי-אפשר.
אבנר פרידמן: כבודו, חייבים לתקן.
אבנר פרידמן: הגברת בנדלר אמרה בפירוש שאפשר לתקן במהלך הישיבות, במהלך תיקון החוק אפשר להוסיף נושאים נוספים.
אבנר פרידמן: לדעתי, קודם כל חייבים לתקן את החוק בצורה שורשית כדי שאנשים ידעו מה המקצוע שלהם, ואז נבוא לוועדת משמעת.
יצחק וקנין: על פניו נשמע שאתה אומר דברים הגיוניים.
יצחק וקנין: אבל, אני שואל שאלה כללית.
יצחק וקנין: לגבי האמירה הכללית כמו שהוצע פה: "התנהג בדרך שאינה הולמת" - אני חושב שבדרך כלל הדברים האלה מובאים בחקיקה רגילה, זה לא איזה דבר חדש.
יצחק וקנין: הם מקבילים להרבה דברים אחרים שאתה עושה.
ניר ימין: אני יודע בוודאות שזה מופיע בחוק לשכת עורכי הדין, וחוק שמאי מקרקעין.
קריאה: אבל, לחוק לשכת עורכי הדין יש כללי אתיקה.
ניר ימין: אבל, יש פה סמכות לפי סעיף 17א להתקין.
יצחק וקנין: ברור שלסעיף הזה תהיה התייחסות או התחברות לאותם כללי אתיקה.
אבנר פרידמן: קודם שיעשו כללי אתיקה, ואז נדון בזה.
אבנר פרידמן: לא ראיתי את זה.
אבנר פרידמן: לכן, מבחינתי לא רלוונטי.
קריאה: יש, הוגשה.
קריאה: זה יגיע.
יצחק וקנין: רבותי, מה שאתם מעירים הוא לא דבר שהוא תלוש מהחקיקה הרגילה של הכנסת.
יצחק וקנין: אבל, אני חושב שיש דרך לתקן את זה.
יצחק וקנין: לא פעם אנחנו מקבלים חקיקה, ועל ידי כל מיני תקנות שמוסיפים אחרי כן מתקנים או שבעצם הם מפרשים את אותה חקיקה.
יצחק וקנין: כמו שאתה מעלה פה בעניין הזה, תוקם ועדת אתיקה – אני לא יודע בדיוק איך יעשו את הדברים – ויתנו את הפירוש להגדרה של המילה "הולמת", למשל, שזה נמצא בחקיקות אחרות כמו בלשכת עורכי הדין, ודברים כאלה.
יצחק וקנין: הצעתם פה שני תיקונים.
יצחק וקנין: הראשון הוא בפסקה (6): או חמורה.
ניר ימין: גילה חוסר אחריות או רשלנות חמורה.
יצחק וקנין: הסיפא נמחקת בפסקה (5).
יצחק וקנין: אני מציע שנצביע על סעיף 6 - 14א.
אבנר פרידמן: מה זה מתווך מקרקעין?
אבנר פרידמן: אם יש לו רישיון או אין לו רישיון?
אבנר פרידמן: תגיד לנו מה זה.
אבנר פרידמן: בעל רישיון – בעל רישיון בתוקף, לא בתוקף.
יצחק וקנין: אני חייב להצביע ולנעול את הישיבה.
יצחק וקנין: אנחנו נמשיך בישיבה הבאה.
אבנר פרידמן: כבודו, אני חושב ש- - -
לאה ורון: אדוני לא יכול להפריע ליושב-ראש.
יצחק וקנין: אתה מנצל את זה שאני לקראת סוף הישיבה.
יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיף הזה.
קריאה: סליחה, לפני שאתה מצביע – לעניין סעיף 6, חוסר אחריות.
קריאה: אני אשמח אם עו"ד דוידוביץ או עו"ד ימין, יוכלו לתת איזשהו הסבר לנושא של חוסר אחריות, ואם לא נכון אולי להמיר את זה במילה כמו חוסר זהירות, או משהו שהוא יותר קשור להפרת חובה מקצועית, כי חוסר אחריות זה מאוד עמום.
הילה דוידוביץ: אני רוצה להדגיש משהו שהיה לנגד עינינו לאורך כל החקיקה.
הילה דוידוביץ: אנחנו לא יוצרים פה משהו חדשני רק למתווכים.
הילה דוידוביץ: זה דין משמעתי שקיים היום אצל הרבה מאוד מקצועות, ואנחנו נצמדים לאותו נוסח.
הילה דוידוביץ: יש פה סמכות לטריבונאל שיפוטי שיש לו שיקול דעת.
יצחק וקנין: רבותי, אני לא אחזור.
יצחק וקנין: אני אמרתי את הדברים שאת אומרת בצורה אחרת.
יצחק וקנין: רבותי, מי בעד סעיף 14א, כולל התיקונים שהוצעו בפסקאות (5) ו-(6)?
יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים –אין הסעיפים אושרו.
יצחק וקנין: אני מציע לכם להזדרז בדבר הזה.
יצחק וקנין: אל תיקחו את זה לישיבה בעוד שנתיים כי אז אנשים כבר ישכחו מה אמרנו פה.
יצחק וקנין: לאה, אני מציע לתת לזה את פרק הזמן.
לאה ורון: אם אדוני מוכן לקיים עוד ישיבה, אנחנו נודה לו.
יצחק וקנין: לא איכפת לי בימי שלישי בשעות שתיים או בימי שני.
לאה ורון: בסדר גמור, תודה רבה לך.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב כל האורחות והאורחים, חברי הכנסת, חברות הכנסת, אנחנו פותחים ישיבה של ועדת הכלכלה, ישיבה משודרת בערוץ הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הוא: רפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן, בחינת הצעות לשינויים בקווי האוטובוסים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה קיימה לפני מספר שבועות ישיבה רחבה בעניין הצגת הרפורמה, משרד התחבורה הציג את הרפורמה בקווים הכללים שלה, את התפיסה שלה, את תכנית העבודה ליישום הרפורמה, כבר אז בסיכום הישיבה, אמרנו מהפניות שהוגשו לוועדה, הוגשו גם לח"כים השונים, ברור שהצטרכו לעשות התאמות כאלה ואחרות, חלק מההתאמות יצטרכו לעשות בטווח זמן יחסית מיידי, בחלק בחינה יותר בטווח של זמן בינוני יותר, ארוך יותר.
כרמל שאמה-הכהן: לכן קיימנו היום ישיבה כי ראינו - הצעקה בציבור היא גדולה, קיבלתי פניות אפילו מנהגי האוטובוסים, הם אומרים תשמע, בחלק מהנקודות יש קטסטרופות ולכן רצינו לרכז חלק מהפניות ולשמוע את ההתנהלות של מי שאחראי על יישום הרפורמה - משרד התחבורה מה הוא קולט מהשטח, איזה התאמות הוא ביצע עד היום, איזה התאמות נוספות הוא כבר מתכנן לבצע לנסות לקדם דיאלוג, כי גם אם הרפורמה היא הכי טובה בטווח הארוך, היא מהפכה, צריך ליישם אותה בצורה כזו שהיא לא תגבה מחיר כבד יתר על המידה מהצרכנים של התחבורה הציבורית.
כרמל שאמה-הכהן: הפניות שאליי נגעו זה בעיקר של הורים ותלמידים לגבי גישה למוסדות חינוך, שלא יכול להיות שפתאום בעקבות הרפורמה תלמידים צריכים להחליף אוטובוסים בדרך לבית הזה, זה נראה לי קצת חריג, לפחות בשעות של הגעה לבית ספר וחזרה מבית הספר, ולכך צריך למצוא אולי פתרונות ייחודיים.
כרמל שאמה-הכהן: נושא כמו בית חולים, לדוגמה, תל השומר ברמת גן.
כרמל שאמה-הכהן: גישה לבית חולים עוסקת בדרך כלל בשעות לא פשוטות, בדרך כלל האוכלוסייה גם יותר מבוגרת, לא הגיוני להוריד לדעתי תדירות אחד לרבע שעה או אחד לעשרים דקות או אחד לשעה לבית החולים תל השומר.
כרמל שאמה-הכהן: אשה או בעל שהולכים לבקר, צריכים גם להחליף אוטובוסים, וגם לרדת בתדירות, נשמע לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שיש עוד ועוד, אבל נתחיל כמובן, ומי שרוצה לדבר ולא נרשם זה הזמן להירשם.
כרמל שאמה-הכהן: נרשמו נציגים משכונות שונות בגוש דן, כמובן קודם כל ניתן את זכות הדיבור למשרד התחבורה.
כרמל שאמה-הכהן: אני קיימתי בעצמי סיור במהלך יום ראשון בבוקר, אחד מהדברים זה הסברה.
כרמל שאמה-הכהן: פניתי לאותם דיילים בכמה תחנות, אז החוברות תמיד נגישות וזמינות, אחד מחברי הכנסת שצריך גם חומר בשפות מקובלות אחרות, בין אם זה רוסית, בין אם זה ערבית, אבל רוסית בטח, אבל היה נראה לי לא סביר לשים שני דיילים ברמת גן שהם בכלל ירושלמים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה שואל אותם דברים בסיסיים ביותר של הכוונה, אומרים אנחנו לא מכירים את האזור.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הם מאוד אדיבים ומחייכים, היו נחמדים, לא ברחו מהעבודה, הם נותנים את החוברת, אבל דבר בסיסי שהמדריכים תהיה להם אוריינטציה לסביבה ולמקום, הם היו עושים עבודה יותר טובה באזור המגורים שלהם בירושלים מאשר ברמת גן.
כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים פשוטים שכבר לא קשורים לתקציבים ולא להכנות.
אלכס מילר: השקנו את התכנית הרה-ארגון ארגון השינוי בקווי גוש דן.
אלכס מילר: כל הגוש המרכזי של גוש דן על פני מרחב של 13 ערים.
אלכס מילר: עקרונות התכנית אכן הוצגו כאן, עיקרם - צמצום מספר הקווים מרשת של 82 קווים מאוד מפותלת מכל מקום לכל מקום, שהתאימה אולי לצרכנים מסויימים, אבל היתה רשת מאוד מורכבת וצמצמנו את מספר הקווים ל-59 קווים, כאשר המשאבים שהתפנו מהקווים המבוטלים הופנו לקווים החדשים שיפעלו בתדירות גבוהה יותר.
אלכס מילר: לתכנית הזאת הוספנו גם משאבים נוספים ויש בסדר גודל של כ-7.5 אחוז על מנת להציע רמת שרות טובה בקווים הראשיים.
אלכס מילר: בנוסף, אנחנו עשינו באותו יום שינוי במערכת התעריפים בגוש דן גם בעניין הזה, עשינו שינויים גדולים, שינינו את שיטת התעריפים, עברנו לשיטה מודרנית.
לאה ורון: אתה יכול להבהיר את מה שאמרת לגבי 7.5%?
אלכס מילר: הוספנו משאבים לתחבורה הציבורית בסדר גודל של 7.5% זה עלה סדר גודל של 50 מליון שקל תוספת משאבים מייצר יותר נסיעות אוטובוס.
אלכס מילר: אנחנו עלינו מ-8,900 נסיעות ביום למשהו כמו 9,580 תוספת של נסיעות בסך כל המערכת שלנו במטרה לשפר את השירות ולעשות אותו אינטנסיבי יותר.
אלכס מילר: אנחנו שינינו את שיטת התעריפים, בעצם הפכנו את הכרטיס הבודד, נסיעה בודדת בתוך הגוש המרכזי בין תל אביב עד ראשון, סך הכול 13 ערים, כולל פתח תקווה, כולל קריית אונו, רמת גן, גבעתיים כמובן.
אלכס מילר: כל הגוש הגדול הזה בכרטיס אחד של אזור תעריף אחד, כאשר באזור הבא כל הערים מחוץ לאזור הראשון, תעריף הנסיעה המקומי הוא גם לגוש ערים נוסף, אבל המעבר בין האזורים כרוכה בעשרה שקלים.
אלכס מילר: בעצם, התכנית הזאת מציעה הוזלת תעריפים למשתמשים.
אלכס מילר: נכון שיש גם מקרים שמשתמשים לכאורה התייקר להם התעריף, אבל בתמורה הם קיבלו מוצר אחר שבמקום נסיעה עירונית נגיד בעבר בתוך תל אביב, היום אפשר לנסוע בכל 13 הערים, הרשת פתוחה בפני הנוסע לכל המפעילים.
אלכס מילר: היום הכרטיס הרב קו משרת את כל המפעילים.
אלכס מילר: אתה קונה כרטיס, לא חשוב אצל איזה מפעיל, יכול לעלות לכל אוטובוס בתחבורה הציבורית והמפעיל מכבד אותו.
דני דנון: גם למוניות שרות?
אלכס מילר: מפעילי אוטובוסים.
ישראל אייכלר: יש כבר מחשב שיכול לחשב כל חברה כמה מגיעה לה מכל החלקים האלה?
אלכס מילר: יש התחשבנות עם המפעילים על המידתיות שבין הנוסעים, אבל זאת הבעיה של המערכת, לא בעיה של הנוסע.
אופיר אקוניס: חבר הכנסת דנון שאל על המוניות, משר התחבורה אני מבין שהם הצטרפו למערכת, אם אני מבין נכון.
אלכס מילר: שר התחבורה הודיע שהוא מאשר לכלול את המוניות במסגרת הכרטיס החכם.
אלכס מילר: זה דורש היערכות, כולל בתוך החברות.
דני דנון: ב-2011?
כרמל שאמה-הכהן: סליחה, חברי כנסת מותר להם להתפרץ, אורחים ברשות דיבור.
אלכס מילר: אני לא יודע, זה דורש הכנות, גם המערכת בחברות האוטובוסים דרשה הכנות ארוכות של התכוננות.
אלכס מילר: בסופו של דבר לא מדובר רק בכרטיס או במכשיר על פני הרכב, אלא מדובר בהיערכות של החברה, במערכת מיחשובית, צריך לבצע הכנות תשתיתיות על מנת שהמהלך הזה יצלח, אבל באופן עקרוני צריך לעשות את זה, זה מוסיף נוחיות, זה פותח את הרשת עוד יותר, אנחנו נפעל לממש גם את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: מתי להערכתם תופעל מערכת הסליקה בין החברות?
אלכס מילר: בחודשים הקרובים היא תפעל.
אלכס מילר: נכון לעכשיו יש לנו הסדרים כאלה ואחרים שמחליפים אותה.
אלכס מילר: כלומר, מבחינת הנוסע שהוא קנה כרטיס בחברת דן, והוא מחליט לנסוע בקו של אגד, או של קווים, הנושא הזה פתור מבחינתו, כולם מכבדים את הכרטיס הזה, ההתחשבנות היא בעיה של החברות ושל משרד התחבורה, לא של הנוסע.
אלכס מילר: כלומר, אין בזה שום מחסום, קיומה של המסלקה המדויקת הוא לא מהווה חסם להיערכות שלנו.
אופיר אקוניס: לא נתת תשובה לגבי המועד.
אופיר אקוניס: אתמול סגן שר האוצר אמר, אדוני היושב ראש, שהמע"מ יופחת ב-2013, למשל, הוא נקב וזה דבר חמור, דרך אגב, מה שהוא אמר, אבל תנקוב בזמן.
אופיר אקוניס: זה חמור משום שהיתה הבטחה ב-2012, וזה נדחה ל-2013, אנחנו שואלים אותך מר לנגר על תאריך.
אופיר אקוניס: בינואר 2012 שזה לא זמן רחוק, זה רק חמישה חודשים מהיום, זה לא פרוזאי.
אלכס מילר: אני לא רוצה לנקוב בתאריכים, אני מניח שזה יהיה בשנה הבאה, זה תלוי בחברות, לא פחות ממה שזה תלוי בנו.
אלכס מילר: אנחנו מבחינתנו הבענו הסכמה אנחנו נתמוך במהלך, אבל אנחנו צריכים לשבת איתם לראות מה זה אומר מבחינת ההיערכות שלהם, איך מקדמים את זה.
שרה מילוא: למה מיהרתם להפעיל את התכנית, למה מיהרתם להפעיל את הרפורמה ולהפוך לנו את החיים?
שרה מילוא: לא גמרתם את התשתיות.
כרמל שאמה-הכהן: סליחה, אנחנו לא יודעים מי מדבר, חבל, לא יודעים את מה את מייצגת ובשם מי את מדברת.
אלכס מילר: התכנית מורכבת, עושה שינוי בהרגלי הנסיעה הרבה מאוד אנשים.
אלכס מילר: אין ספק שיש קושי להסביר ולהבהיר את השינויים לכולם.