GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: אתמול, בדברים שפורסמו מוועדת חוץ וביטחון, ראש הממשלה אמר אמירה מאוד ברורה על כך שהמגמה בסיני לא הולכת להתאזן לכיוון יציבות, אלא שזה הופך להיות שטח הפקר שיהיה נתון לשליטת גורמי טרור שהולכים וחודרים לשם.
כרמל שאמה-הכהן: איך זה מתאזן עם הרצון שלנו ליציבות ולהבטחת זרימה בצינור?
נמרוד נוביק: על רקע זה היו מגעים בין שתי הממשלות שזכו לפרסום, אחרת אולי לא הייתי מודע להם ואולי כן.
נמרוד נוביק: במגעים האלה ממשלת מצרים ביקשה לחרוג מהנספח הצבאי לחוזה השלום ולהכניס כוחות נוספים לסיני.
נמרוד נוביק: ממשלת ישראל נענתה ובמסגרת המגעים האלה ממשלת ישראל סיכמה עם ממשלת מצרים שחלק מהכוחות האלה ייועדו להגנה על מערכת הגז הטבעי הלאומית המצרית המשרתת גם את האתר שלנו.
נמרוד נוביק: כפי שתיארתי לוועדה בהזדמנויות קודמות, האתר של EMG מאובטח יחסית היטב.
נמרוד נוביק: כפי שציינתי עכשיו ממשלת מצרים הקדישה את השבועות האחרונים לשדרוג מערך האבטחה של אותם אתרים שבהם הצינור, שהוא בבעלותה ושהוא שלה, חשוף ופגיע.
נמרוד נוביק: מה רמת האבטחה ועד כמה ייועדו כוחות לכך אין לי מושג.
נמרוד נוביק: אני מאוד מקווה שמשרד הביטחון שלנו נמצא במגעים עם משרד ההגנה המצרי בנושא הזה.
נמרוד נוביק: זה לא נושא שאני כחברה פרטית שקונה גז במצרים, בנתה מערכת לייצא אותו ארצה יכול להיות צד ללקיחת אחריות על מה ממשלת מצרים עושה או לא עושה.
נמרוד נוביק: אני חושב שזה תפקידה של ממשלת ישראל.
נמרוד נוביק: עסקת הגז ש-EMG מבצעת ושעבורה EMG השקיעה 550 מיליון דולר בתשתית נולדה מתחת להסכם מדיני בין שתי המדינות שמחייב את ממשלת מצרים ומצדיק התעניינות של ממשלת ישראל.
נמרוד נוביק: אני מניח שהגורמים הממלכתיים יוכלו לדווח בצורה יותר מפורטת על מה הם עושים בתחום הזה, כדי לוודא שממשלת מצרים עושה את מה שהיא אמורה לעשות, שזה לאבטח את המתקנים שיבטיחו אספקה סדירה לישראל.
נמרוד נוביק: כל מה שאני יכול להגיד זה שלא ניתנה הנחייה לא לספק גז, הנושא איננו פוליטי ושאנחנו כן מצפים לפי המידע שיש בידנו שההזרמה תתחדש בקרוב.
רוברט טיבייב: אתה חוזר לעניין של המידע נמצא בידינו.
רוברט טיבייב: אני מבין שאתה נמצא במצב לא כל כך פשוט, השאלות קשות ואתה לא יודע לענות עליהן.
נמרוד נוביק: אני יודע לענות עליהן, אבל אני לא רוצה לומר דברים שאינם בכובע שלי כאיש עסקים.
נמרוד נוביק: יש לי רקע של 30 שנה בתחום המדיני, אני יכול לנתח לך דברים לפי הבנתי, אבל לא הזמנתם אותי בתור עד בתחום המדיני.
נמרוד נוביק: הזמנתם אותי כנציג של חברה שמושקעת בחברה מצרית.
נמרוד נוביק: בתור שכזה אני עונה.
נמרוד נוביק: אם אני יכול להרחיב את היריעה, אז אני מעריך שהשלטונות במצרים הבינו היטב למה התכוון הנשיא אובמה כשהוא אמר שהסיוע המיוחד למצרים מותנה בעמידה בהסכמי העבר.
נמרוד נוביק: הדרישה לעמידה בהסכמים היא לא רק כלפי החמאס, אלא בוודאי כלפי הממשלה החדשה במצרים לגבי ההסכמים שחתמה הממשלה הקודמת.
נמרוד נוביק: אני מניח שממשלת מצרים מבינה טוב מאוד שהסיוע האמריקני החדש ואולי גם הישן מותנה בדברים האלה.
נמרוד נוביק: בימים האחרונים השותפים האמריקנים וגם הזרים האחרים ב-EMG הגישו לממשלת מצרים דרישה לבוררות בינלאומית שתתקיים בוושינגטון DC תחת המטריה של הסכם הגנת ההשקעות בין ארצות הברית למצרים.
נמרוד נוביק: את אותו דבר עושים – זה יתפרסם תוך יום או יומיים - גם השותפים התאילנדים והשותפים הזרים האחרים.
נמרוד נוביק: אני מניח שגם בנושא הזה ממשלת מצרים הבינה שהפרה של הסכם הגז תניב תביעות בסדרי גודל של מיליארדים, שכן זה לא רק מה שאנחנו השקענו במתקנים, זה לא רק הצפי שלנו להכנסות עתידיות, אלא מה השקיעו חברת החשמל הישראלית, דוראד, בז"ן ושאר הלקוחות שלנו במתקנים שהאשראי למימונם והאמון בהם נשען על חוזה הגז בינינו לבין ממשלת מצרים.
נמרוד נוביק: אני מניח שבמצרים לא ייקחו בקלות ראש לא את האמירה של הנשיא אובמה, לא את התגובה של הקונגרס האמריקני על הפרת הסכם שהוא נדבך בחוזה השלום בין ישראל למצרים ולא את היקף הנזקים שעלולים להיות מתביעה בסדר גודל כזה.
נמרוד נוביק: אין לנו שום כוונה להגיע לשם.
נמרוד נוביק: אנחנו רוצים לגמור את העניין הזה כמו שצריך ולהיכנס לניסיון של 20 שנה עם ממשלת מצרים להזרמת גז לשוק הישראלי.
נמרוד נוביק: בעלי המניות הזרים ב-EMG נחושים בדעתם להגן על ההשקעה שלהם בכל אמצעי שעומד לרשותם.
אלי גליקמן: אני אציג מצגת שהכנו שמציגה את המשמעויות וההשלכות על משק האנרגיה בהפסקת הגז המצרי ואת ההשפעות של המשק מבחינה כלכלית.
אלי גליקמן: זה לא רק משק האנרגיה.
אלי גליקמן: הגז הטבעי הינו מקור כלכלי וסביבתי הטוב ביותר להפקת אנרגיה חשמלית שיש לנו ואנחנו עובדים עליו כיום.
אלי גליקמן: הוא עולה לנו יחסית פחות לדלקים והוא מזהם פחות.
אלי גליקמן: על זה יש הסכמה לא פשוטה בין משרדי הממשלה השונים.
רוברט טיבייב: אני בטוח שכולם מבינים את זה.
רוברט טיבייב: בגלל זה יש מלחמה על הגז.
אלי גליקמן: פיתוח משק החשמל מתבסס בעיקרו על טכנולוגיות המופעלות בגז טבעי.
אלי גליקמן: בחברת החשמל הלכו עוד לפני זמני והשקיעו כספים רבים של משלם המסים הישראלי לפיתוח יכולות יצירת אנרגיה וחשמל גז.
אלי גליקמן: היום אנחנו מדברים על יכולת מותקנת של קרוב ל-60% ועל יכולת ייצור בפועל שנעה בין 30% ל-40%.
אלי גליקמן: אנחנו הולכים להגדיל את זה.
אלי גליקמן: בשנת 2010 החברה צרכה 4.8 bcm של גז.
אלי גליקמן: bcm זאת יחידת נפח במיליארדים.
אלי גליקמן: התחזית שלנו לשנת 2011 הולכת לגדול מ-4.8 לכ-5.6 bcm.
חמד עמאר: מאיפה אתם אמורים לקבל את ההגדלה הזאת?
אלי גליקמן: זה בהנחה שיש לנו גז מצרי ושיש לנו את הגז מהקידוח במרי b של ים תטיס.
אלי גליקמן: אני הולך עכשיו לדבר על המחסור הצפוי בגז ומה זה הולך לגרום למדינה.
אלי גליקמן: כמוות הגז שנותרה במאגר הדרומי במרי b היא כ-6 bcm לחברת חשמל.
אלי גליקמן: ההנחה היא שאנחנו צורכים ומתכננים לצרוך ב-2011 כ-15.6 bcm.
אלי גליקמן: ההנחה הזאת מתבססת גם על הגז המצרי.
אלי גליקמן: מכיוון שאין גז מצרי התחלנו להגביר את הצריכה שלנו של גז ישראלי.
אלי גליקמן: אני אתאר לאחר מכן מה הפעולות שעשינו כדי לנסות ולשמר את הגז הישראלי ככל הניתן.
רוברט טיבייב: אתם יכולים להסתדר בלי הגז המצרי?
אלי גליקמן: עברנו לצריכה מוגברת של גז ישראלי כדי לספק חשמל.
אלי גליקמן: המשמעות היא שבשנת 2012, בהנחה שאין גז מצרי ולא תחודש האספקה, נסיים את הכמות המוקצית לחברת חשמל במעגל הדרומי, זאת אומרת ללא יכולת גז.
רוברט טיבייב: המשמעות שתחנת הכוח באשקלון תעבור לפחם.
אלי גליקמן: תיכף אני אציג את המשמעויות.
אלי גליקמן: המשמעות היא שנגיע למחסור בגז.
אלי גליקמן: נכון להיום, ממה שאנחנו יודעים, תחילת הפקת הגז משדה תמר, שהוא השדה הצפוני, צפויה ב-2013.
אלי גליקמן: מדברים על הרבעון השני או השלישי של 2013.
אלי גליקמן: המשמעות היא שמחלק מסוים בשנת 2012 עד שנת 2013 לא יהיה גז למדינת ישראל כפי שהיה לה עד היום, זאת בהנחה שאין גז מצרי, ואנחנו נכנסים למחסור בגז.
אלי גליקמן: לאור המחסור הצפוי בגז טבעי עד להגעת הגז מתמר חברת החשמל נקטה במדיניות של שימור הגז הישראלי באמצעות העדפה של גז מצרי כאשר היה גז מצרי.
אלי גליקמן: אם יחזור גז מצרי ניתן לו את העדיפות ונצרוך גז מצרי בעדיפות על הגז הישראלי כדי לשמר את מרי b.
אלי גליקמן: הדבר השני הוא העדפת ייצור באמצעות פחם.
אלי גליקמן: גם בזה אנחנו מוגבלים כיוון שאין לנו יכולת ייצור פחם.
אלי גליקמן: צריך להבין שבסדר ההידרדרויות אנחנו מתואמים עם המשרד להגנת הסביבה.
אלי גליקמן: אנחנו פועלים תחת צווים של המשרד להגנת הסביבה.
אלי גליקמן: היינו מעדיפים לייצר בעדיפות ראשונה גז אם לא הייתה לנו מגבלה של גז.
חמד עמאר: מה לגבי האפשרות של ייבוא גז?
אלי גליקמן: הפיצוץ הראשון אירע באזור שקרוב לחיבור בין הצינור שמוביל גז לירדן וסוריה לצינור שמוביל את הגז לישראל.
אלי גליקמן: הפיצוץ השני היה קצת דרום מערב מהפיצוץ הראשון.
אלי גליקמן: זה מענה לשאלה ששאלתם קודם לכן.
אלי גליקמן: אני רוצה להדגיש כאן את ההנחיות של המשרד להגנת הסביבה באמצעות הצו הרוחבי שאנחנו פועלים לפיו.
אלי גליקמן: ראשית, אנחנו פועלים ככל הניתן לצרוך גז מים תטיס ולייצר חשמל.
אלי גליקמן: שנית, אנחנו מעדיפים פחם.
אלי גליקמן: שלישית, אם אין לנו ברירה אחרת אנחנו עומדים לפעול בתחנות שמופעלות בסולר לפני שימוש במזוט.
אלי גליקמן: השימוש בסולר יקר יותר ממזוט ותהיה לו השפעה מאוד גדולה למשק הישראלי.
אלי גליקמן: במצב שגרה אנחנו פועלים בשימור גז ישראלי.
אלי גליקמן: מבחינת הביקוש אנחנו נפעל קודם כל לצרוך את הגז המצרי, לאחר מכן פחם ולאחר מכן גז ישראלי.
אלי גליקמן: בלית ברירה, וזה קורה בעיקר בתקופת הקיץ שיש צריכה מוגברת של חשמל, נתחיל לצרוך דלקים נוזליים, כמו סולר ומזוט.
אלי גליקמן: בהנחה שאין גז מצרי, שזה המצב היום, אנחנו צורכים קודם כל פחם, אחר כך גז ישראלי ולאחר מכן דלקים.
אלי גליקמן: כאן אנחנו מגיעים לנקודת החלטה, אנחנו רוצים להציג את הנושא הזה כי יש לו משמעות כלכלית מאוד גדולה למדינת ישראל.
רוברט טיבייב: המשמעות הכלכלית היא שמחיר החשמל יעלה.
אלי גליקמן: בצורה משמעותית.
אלי גליקמן: אנחנו היינו מעדיפים לצרוך מזוט לפני סולר.
אלי גליקמן: ההפרש בין צריכת מזוט לפני סולר היא השפעה של כמיליארד שקל ומעלה למשק הישראלי.
אלי גליקמן: ההשפעה של צריכת סולר לפני מזוט, כלומר מה שאנחנו רואים כאן, זה נזק של כמיליארד שקל בהתאם לתקציב השנתי המתוכנן של חברת חשמל.
אלי גליקמן: ככלל אני יכול לומר לכם שההשפעה או חוסר הגז המצרי יביא בשנת 2011 להוצאה נוספת של כ-3 מיליארד שקל לא מתוכננת על המשק הישראלי.
אלי גליקמן: ההשפעה תבוא קודם כל על התעשיינים, לאחר מכן או במקביל על יצואנים.
רוברט טיבייב: למה קודם כל פחם ואחר כך הגז הישראלי?
רוברט טיבייב: למה לא ישר להעביר את זה לגז הישראלי?
אלי גליקמן: כי אם נצרוך גז ישראלי אנחנו נגמור אותו לפני יולי 2012 והנזק לישראל יהיה גדול יותר.
אלי גליקמן: המשק הישראלי הולך לאבד בין 2.5 ל-3.5 מיליארד שקל מיותרים בהנחה שאין גז מצרי.
אלי גליקמן: זאת השורה התחתונה.
רוברט טיבייב: זה כמובן על חשבוננו.
אלי גליקמן: על חשבון היצואנים, התעשיינים והאזרח שאין לו וצריך לשלם יותר על חשמל בלית ברירה.
רוברט טיבייב: זה התרחיש שנקבל אם נמשיך ב-2012.
אלי גליקמן: זה ב-2011.
אלי גליקמן: ב-2011 יש לנו הנחה כי זה רק חצי שנה.
אלי גליקמן: אנחנו מגיעים עכשיו לשיא הצריכה בקיץ כאשר כולם מפעילים את המזגנים.
אלי גליקמן: הצריכה תעלה בצורה משמעותית.
רוברט טיבייב: בואו כולנו נתקן את הצינור.
אלי גליקמן: אם מחיר הגז הוא X, פחם יקר בכ-20%..
רוברט טיבייב: האם זה סוד בכמה אתם קונים את הגז?
אלי גליקמן: כן.
אלי גליקמן: מחיר המזוט הוא פי 4 ממחיר הגז שאנחנו הולכים לצרוך.
רוברט טיבייב: אל תגיד לי מה מחיר הגז, תגיד לי מה מחיר הסולר.
אלי גליקמן: מחיר הסולר עולה לסדר גודל של פי 9.
אלי גליקמן: זה אפקט שנצטרך להתחיל לסבול בשבועות הקרובים.
חמד עמאר: האם מה שמונע מאיתנו להשתמש בפחם זה המשרד לאיכות הסביבה או המחסור בפחם?
אלי גליקמן: אנחנו בעדיפות הולכים לצרוך את כל היכולת שלנו בפחם.
חמד עמאר: יש לנו כמות מוגבלת של פחם.
חמד עמאר: אין אפשרות להגביר את הייבוא של הפחם?
אלי גליקמן: הבעיה היא לא חוסר בפחם, אלא יכולת תחנות הכוח לפעול על פחם.
חמד עמאר: כי הרוב עבר..
אלי גליקמן: כ-56% עובדים בפחם, כ-30% עד 40% בגז.
אלי גליקמן: בקיץ או במקרה של תקלות עובדים על דלקים, שזה סולר או מזוט.
אלי גליקמן: השאלה איפה אתם יכולים להשפיע זאת שאלה.
אלי גליקמן: כאן אני קורה למשרד להגנת הסביבה - לפחות אם אין גז מצרי ועליו הממשלה לא יודעת להשפיע - לבחון מחדש.
אלי גליקמן: אני ממליץ למשרד להגנת הסביבה ולשר לאיכות הסביבה להפעיל מזוט לפני סולר.
אלי גליקמן: כך אפשר להוריד את ההשפעה הכלכלית במיליארד שקל ב-2011.
אלי גליקמן: ב-2012 זה יהיה משמעותי יותר.
אלי גליקמן: התכנון שלנו היה לצרוך כהוצאה כללית כ-11.5 מיליארד שקל ב-2011, כאשר 60%,56% פחם, 36% גז והיתרה סולר ומזוט.
אלי גליקמן: ההוצאה למשק היא כ-14 מיליארד שקל.
אלי גליקמן: אנחנו נצרוך עד כמה שניתן פחם, לאחר מכן גז.
אלי גליקמן: יש פה עלייה של כ-2.5 מיליארד שקל.
רוברט טיבייב: בכמה זה יעלה לי את המחיר כצרכן ביתי?
אלי גליקמן: בעשרות אחוזים.
אלי גליקמן: הגנת הסביבה יכולה להשפיע - כיום אנחנו עובדים לפי הדבר הזה - בכ-15 מיליארד שקל.
אלי גליקמן: בשנת 2012 התכנון שלנו להוצאה, בהנחה שנוכל לצרוך גז ישראלי ומצרי, הוא ל-12 מיליארד שקל.
אלי גליקמן: בהנחה שאין גז מצרי ונגמור את הגז הישראלי קודם ההוצאה תהיה 18 מיליארד.
אלי גליקמן: אם נפעל לפי צווים של הגנת הסביבה ההוצאה תהיה כ-20 מיליארד שקלים.
רוברט טיבייב: אני לא ציפיתי שהמחיר יעלה לצרכן הביתי בעשרות אחוזים.
רוברט טיבייב: אנחנו מקבלים פה תרחיש אחר לחלוטין ממה שציפיתי.
אלי גליקמן: אני מציג לך את העובדות על פי מיטב החישובים לגבי הנזק למשק הישראלי מאי אספקת גז מצרי.
רוברט טיבייב: אני אבקש מוועדת הכלכלה לדון דיון דחוף ומיוחד על המקרה של חברת החשמל.
רוברט טיבייב: אין ברירה, אנחנו צריכים לדעת איפה אנחנו עומדים.
אלי גליקמן: אתה יכול לבקש.
אלי גליקמן: מחירי החשמל בישראל - בגלל ההשפעה של הגז - זולים משמעותית מהמחירים בעולם.
אלי גליקמן: לצערי, המשק מושפע מהמשברים האלה.
חמד עמאר: בכמה אחוזים זה הולך לעלות?
אלי גליקמן: זה עלול לעלות.
אלי גליקמן: אני הסברתי לכם את ההוצאה, בסופו של דבר יש התפזרות של ההוצאה על המשק.
אלי גליקמן: הערכה שלנו שזה יכול לעלות בין 15% ל-20% ו-30% במחיר החשמל.
אלי גליקמן: אנחנו פועלים בגבייה של החשמל על פי הוראות יושב-ראש רשות החשמל.
רוברט טיבייב: אני לא בטוח שמישהו בחדר הזה לפני זה – חוץ מבעלי המקצוע – הבין את המצב הזה.
אלי גליקמן: אנחנו פועלים במלוא החריפות שאנחנו יכולים מול הגורמים המוסמכים, בשיתוף ובעזרה של החברה המצרית.
אלי גליקמן: אנחנו מנסים באמצעים שלנו לחדש את האספקה.
אלי גליקמן: אנחנו מנסים לעשות הכל כדי להגיע למצב שלא נגיע לסכומים שראינו פה ושעכשיו הצגתי.
אלי גליקמן: אתם רואים פה את התרחיש הגרוע בהנחה שאין גז מצרי.
רוברט טיבייב: כמו שאני מבין אין לכם ברירה ואתם צריכים להסכים אפילו אם המצרים יעלו את המחיר.
אלי גליקמן: את זה לא אמרתי.
אלי גליקמן: המשמעות למשק הישראלי היא קודם כל היערכות מוגברת לשינוע ואחסון דלקים נוזליים, בעיקר סולר.
אלי גליקמן: אנחנו מושפעים מהמערכת של תש"ן.
אלי גליקמן: שם יש עוד יצרנים תעשייתיים אחרים שצורכים דלקים.
אלי גליקמן: יש פה משמעות של מחסור באמצעים לספק לכולם את מלוא הצריכה של הדלקים.
אלי גליקמן: אנחנו הולכים להשפיע על זה גם.
אלי גליקמן: אנחנו נערכים בשבועות האחרונים - אם שאלתם על היערכות - בצורה מוגברת ומואצת יחד עם נתיבי הגז, משרד התשתיות, שר התשתיות ומנכ"ל משרדו לצריכה ויבוא של גז נוזלי לישראל.
אלי גליקמן: המחיר שלו יהיה אולי יותר גבוה מהגז הרגיל, אבל משמעותית יותר זול מהדלקים.
אלי גליקמן: עדיין יש פה השפעה על זיהום הסביבה שהוא לא מזהם את הסביבה.
אלי גליקמן: אנחנו נערכים ועובדים בלוח זמנים מואץ.
אלי גליקמן: הצפי הכי אופטימי שיש יגיע ב-2012, בלוח זמנים מאוד מאוד מואץ.
אלי גליקמן: יש פה תהליכים סטטוטוריים ואישורים לא פשוטים כאלה ואחרים.
אלי גליקמן: לא תהיה ברירה ונצטרך להקצות אתר לנחיתה צפונית לתגליות הגז החדשות, כיוון שמדינת ישראל מוגבלת בכמות הצינורות למדינת ישראל.
אלי גליקמן: השפעת אי אספקת הגז המצרי על המשק הישראלי היא הוצאה נוספת על דלקים של בין 3 ל-4 מיליארד שקל, עלייה במחירי החשמל לצרכן הישראלי ולאחר מכן לתעשייה ולייצוא.
אלי גליקמן: יש פה השפעה משמעותית.
אלי גליקמן: יש גם השפעה מאוד חמורה מבחינתנו על זיהום אוויר.
אלי גליקמן: אמינות אספקת החשמל יורדת משני טעמים.
אלי גליקמן: טעם ראשון הוא שככל שנצרוך יותר דלקים, כמו סולר או מזוט, יש לנו בעיה שאמינות מערכת הייצור שלנו יכולה להיות מושפעת מזה והיא תרד.
אלי גליקמן: הסעיף השני שקשור באמינות זה הנושא של אי אספקת הגז המצרי שגורמת לנו להישען על ספק גז אחד ישראלי ובכל תקלה או עצירה המדינה שלנו יכולה להיכנס לבעיה.
אלי גליקמן: אנחנו לא אוהבים את המצב הזה.
אלי גליקמן: כפי שאמרתי זה משבר שני של הגז המצרי.
אלי גליקמן: אני חושב שהמדינה צריכה להתגייס לנושא.
אלי גליקמן: שר התשתיות, ד"ר עוזי לנדאו, ומנכ"ל משרדו, צמח, התגייסו ועשו מספר דיונים רב בזמן האחרון בנושא הזה.
אלי גליקמן: הממשלה צריכה להתגייס.
אלי גליקמן: יש פה משמעות קשה וכבדה ביותר.
אלי גליקמן: חייבים למצוא פתרון, במיוחד לאור זה שאנחנו נמצאים בתחילת הסבת המשק לגז.
אלי גליקמן: אנחנו אמנם מדברים על תגליות גז נוספות, אבל להגעת הגז הנוסף ייקח זמן.
אלי גליקמן: חייבים לפתור את הזמן הזה.
אלי גליקמן: רזרבות החשמל של מדינת ישראל נמוכות גם כך יחסית, במיוחד בשעות השיא בקיץ ולפעמים גם בחורף.
אלי גליקמן: ככל שאתה מגיע יותר לקצה יש השפעה של הגז המצרי.
אלי גליקמן: לאחרונה יצא מסמך של יושב-ראש חברת החשמל לשרים ולמנכ"לים של המשרדים העוסקים בנושא.
אלי גליקמן: אנחנו מפרטים שם דרכי פעולה שאני לא אפרט אותן כאן.
אלי גליקמן: אנחנו חושבים שצריכים לנקוט בהן בהקדם האפשרי.
חמד עמאר: מה הסיכויים שנגיע למצב - בהנחה שלא תחודש אספקת הגז ממצרים - שבחודשי הקיץ תהיה הפסקת חשמל יזומה על ידכם בגלל אי היכולת שלכם לספק?
חמד עמאר: האם יש סיכוי שנגיע למצב הזה?
אלי גליקמן: בסיכויים ובהסתברות אני לא יכול לעסוק כאן.
אלי גליקמן: ההיערכות שלנו לא צופה כרגע הפסקת חשמל במדינת ישראל.
אלי גליקמן: אני רוצה להדגיש שרזרבת החשמל של מדינת ישראל נמוכה ובתקופות השיא אנחנו מגיעים לקצה.
רוברט טיבייב: מה זה קצה?
אלי גליקמן: קצה זה מספר אחוזים מאוד נמוך.
רוברט טיבייב: 10 או פחות?
אלי גליקמן: פחות.
אלי גליקמן: אנחנו נמצאים בקצה.
אלי גליקמן: כל הפרעה לאספקת חומרי אנרגיה לייצור חשמל עלולה להשפיע על השלת עומס כזה או אחר של ייצור חשמל.
שוקי שטרן: אנחנו תמכנו ותומכים - שלא ישתמע אחרת - באספקת גז ממצרים.
שוקי שטרן: שר התשתיות הלאומיות חתם על הסכם בין המדינות.
שוקי שטרן: אנחנו עשינו הרבה – גם אני באופן אישי - לקידום אספקת הגז ממצרים והקמת כל התשתיות וכל מה שקשור בכך.
שוקי שטרן: אנחנו חושבים שנהנינו.
שוקי שטרן: אני מקווה שגם נהנה בעתיד מאספקה של גז ממצרים.
רוברט טיבייב: אתה אופטימי?
שוקי שטרן: אני אשתדל להיות ריאלי.
שוקי שטרן: אנחנו לא הופתענו.
שוקי שטרן: אני חושב שגם שר התשתיות הלאומיות לא הופתע.
שוקי שטרן: זה לא בגלל שחשבנו שיהיה פיצוץ או שחשבנו שיקרו דברים כאלה ואחרים עם מצרים.
שוקי שטרן: אנחנו בהחלט נערכנו במסגרת תרגיל שביצענו לפני כ-10 חודשים, שאנחנו קוראים לו תרגיל חירום בשגרה.
שוקי שטרן: תמיד יש תרגילים במדינת ישראל כשיש מלחמה.
שוקי שטרן: אנחנו ניסינו לבדוק תרחישים שונים בשגרה.
רוברט אילטוב: למה ששינסקי הופתע?
חמד עמאר: משרד התשתיות היה בדעת מיעוט בקשר לכל מה שהיה בדוח ששינסקי.
חמד עמאר: שר התשתיות דיבר לא פעם על הנושא הזה, צפה את הנושא הזה.
חמד עמאר: מבחינת שר התשתיות קרה מהלך אחד קדימה לפני כולם.
רוברט אילטוב: אילו היינו מחריגים את תמר, האם היינו היום במצב הזה?
שוקי שטרן: במסגרת תרגיל חירום בשגרה תרגלנו תרחיש של הפסקת גז, כולל הפסקת גז ממצרים מסיבות כאלו ואחרות.
שוקי שטרן: עשינו גם תרגילים של הפסקת אספקת גז ממקומות אחרים.
שוקי שטרן: קיבלנו את אותן החלטות שיכולות לאפשר לנו המשך תפעול של מערכת האנרגיה במדינת ישראל, כולל אספקת גז טבעי, בדרך המיטבית האפשרית.
שוקי שטרן: כשאין אספקה של מוצר מסוים – במקרה הזה גז טבעי - ועוברים לפעולה לא באופן אופטימאלי יש לזה עלויות.
שוקי שטרן: אין מתנות חינם.
רוברט טיבייב: אני מסכים עם כל מה שאמרת, אבל כל עלויות החינם הן על חשבון הצרכן.
שוקי שטרן: אין ספק שהצרכנים הם אלה שמשלמים.
רוברט טיבייב: אנחנו צריכים לדעת את המספרים ואת התרחיש.
רוברט טיבייב: עד עכשיו אף אחד לא אמר לנו כלום.
שוקי שטרן: במסגרת פתרונות אפשריים להפסקה של אספקה נקטנו את הפעולות הבאות.
שוקי שטרן: : הגברת השימוש בגז מצרי כל עוד הגז המצרי מסופק.
שוקי שטרן: זאת החלטה שהתקבלה בשיתוף עם רשות החשמל.
שוקי שטרן: זאת החלטה מאוד חשובה.
שוקי שטרן: אולי היא לא מספקת.
שוקי שטרן: הגברנו את השימוש בפחם עד שיגיעו ספקים נוספים למשק הישראלי.
שוקי שטרן: במקרה הזה מדובר באספקה מתמר.
שוקי שטרן: אספקה מתמר היא לא פעולה והיא לא פרויקט שאפשר לסיימו ביום, ביומיים, בשנה או בשנתיים.
שוקי שטרן: שמענו פה את התאריכים שהגז מתמר יסופק, hopefully באמצע 2013.
שוקי שטרן: היזמים טוענים בכל ההודעות שלהם לבורסה שבסוף 2012 תהיה אספקה מתמר.
שוקי שטרן: אנחנו נברך על זה.
שוקי שטרן: ההיערכות שלנו היא לאספקה של גז טבעי מתמר במחצית שנת 2013.
שוקי שטרן: אני מברך שתקדימו בכל יום.
רוברט טיבייב: אתה כל כך בטוח?
שוקי שטרן: זה פרויקט מורכב בצורה בלתי רגילה.
שוקי שטרן: כשאומרים השקעות של 3,3.5 מיליארד דולר זה השקעות בקרקעית הים, בעומק מים של 1700 מטר של מערכות מורכבות ומסובכות.
שוקי שטרן: יש קידוחים נוספים שצריך לבצע במאגר תמר.
שוקי שטרן: יש הקמת צינור ימי בתוואי ימי של כ-145 קילומטר.
שוקי שטרן: יש הקמת אסדה מאוד גדולה בצמוד לאסדת ים תטיס.
שוקי שטרן: יש מתקנים בחוף לבצע וקישורים כאלה ואחרים.
שוקי שטרן: יש קבוצה שלקחה על עצמה את המימון ואת הביצוע בראשות חברת נובל אנרגי'.
שוקי שטרן: אני חושב שבסך הכל הם עושים עבודה טובה מאוד.
שוקי שטרן: קשיים שנבעו מאי השלמת תכנון הנחיתה בצפון של מערכות הגז הטבעי מתמר גרמו לעלויות נספות ולעיכוב בביצוע.
שוקי שטרן: זה מעבר לשישינסקי.
רוברט טיבייב: פה עשינו הפרדה.
שוקי שטרן: מדובר בפרויקט מורכב ומסובך שאנחנו מייחלים לו.
שוקי שטרן: אנחנו בטוחים שבסופו של דבר הוא יקרה.
שוקי שטרן: לוח הזמנים הוא לוח זמנים קשה, צפוף, אבל הוא יקרה.
שוקי שטרן: דבר שלישי שהוחלט בעקבות התרגולים והמערכות זה להבטיח אספקה של מזוט וסולר.
שוקי שטרן: אף אחד מאיתנו - בראש וראשונה הגנת הסביבה, אבל אני חושב שגם תושבי מדינת ישראל - לא רוצה שישרפו מזוט וסולר.
שוקי שטרן: אני מאמין שאף אחד סביב השולחן.
שוקי שטרן: הנזק למשק, כולל הנזק הסביבתי, באי אספקת חשמל יהיה גבוה בהרבה מאשר ייצור של חשמל במזוט וסולר.
שוקי שטרן: אחת הבעיות שלא מדברים עליה אבל היא נמצאת בתוך העניין זה היקף הגז שנמצא במאגר ים תטיס.
שוקי שטרן: הוא לא מספיק לצורכי מדינת ישראל לשנתיים הקרובות, שלא לדבר על יותר.
שוקי שטרן: מדובר בכמות מוגבלת שנאמדת ב-9 עד 10 bcm - לא יותר - והיא תיגמר.
שוקי שטרן: אם נשתית את כל התחליפים האפשריים של אספקת הגז המצרי רק על אספקה מים תטיס – זה גם לא אפשרי מבחינת הקיבולת של המערכות - זה לא יהיה מעשה חכם.
שוקי שטרן: יש פיקים בייצור חשמל, יש פיקים באספקת מערכות של דלקים אחרים ודברים מהסוג הזה, לכן מוצעים הפתרונות הבאים: שר התשתיות הלאומיות הורה לפני 3 חודשים על היערכות לתכנית הקמה לפריקה של גז טבעי מנוזל – LNG – במערך של מקשר ימי שיאפשר פריקה של LNG ויאפשר איזה שהוא גישור נוסף לגז שנמצא במאגר ים תטיס.
שוקי שטרן: זה פרויקט שהוא לא טריוויאלי לסיימו עד סוף שנת 2012.
שוקי שטרן: הפרויקט הוטל על שתי חברות ממשלתיות.
שוקי שטרן: חברה אחת היא חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל, שהיא חברת ההולכה של הגז הטבעי שאמורה להקים את כל התשתית הנדרשת.
שוקי שטרן: חברת חשמל במקרה הזה, שהיא הצרכן העיקרי של גז טבעי, הולכת לסגור את כל הצדדים המסחריים של יבוא גז באמצעות מיכליות או מיכלית.
רוברט טיבייב: בכמה זה יותר יקר מהגז הטבעי?
שוקי שטרן: תלוי מה הם מחירי הגז הטבעי.
שוקי שטרן: מחיר ה-LNG גבוה יותר.
שוקי שטרן: הוא יכול להיות גבוה בין 30% ל-40% מהמחירים המקובלים באירופה.
רוברט טיבייב: זה על חשבון הצרכן.
אלי גליקמן: זה יותר יקר משמעותית ממחיר הגז כיום, אבל יותר זול משמעותית ממחיר הסולר או המזוט.
אלי גליקמן: כאשר אין ברירה אתה הולך לפי סדר עדיפויות.
חמד עמאר: לפי הנתונים אתם לא יכולים להתחיל להשתמש בזה רק לקראת 2012.
שוקי שטרן: לא לפני כן.
אלי גליקמן: כיוון שזה מחייב היערכות לקבלת הגז המצרי.
שוקי שטרן: סוף 2012 זאת מטרה שקשה מאוד להשיג אותה.
שוקי שטרן: זה פרויקט מורכב.
שוקי שטרן: העלויות שלו הם לא בסדרי הגודל שראינו במחירי הסולר והמזוט.
שוקי שטרן: זה מאפשר חיסכון מסוים למשק.
שוקי שטרן: אפשר לראות את הצד של החיסכון או את הצד של העלויות הנוספות.
רוברט אילטוב: אילו הייתה מתקבלת עמדתו של השר לנדאו להחריג את תמר, מתי היינו מקבלים את הגז?
שוקי שטרן: הפרויקט בצד ההנדסי והתכנוני מתקדם על פי הדיווחים של החברה.
שוקי שטרן: אף פעם לא הייתה הפסקה, למרות שאני יודע שהיו בעיות מסוימות – אולי עדיין קיימות - בנושא המימון.
שוקי שטרן: אני מאמין שנושא המימון יכול להשפיע.
שוקי שטרן: באופן פורמאלי נאמר לנו יותר מפעם אחת שההקמה לא מתעכבת.
שוקי שטרן: שר התשתיות הורה לפעול כך שהגז הטבעי שקיים היום לא ינוצל לשנה, שנה וחצי הקרובות לשיאי ביקוש, אלא לפרוס את הצריכה ממאגר ים תטיס - במידה והגז ממצרים לא יחזור במהרה בימינו - על פני תקופה של כשנתיים וחצי, שלוש.
חמד עמאר: עד האספקה משדה תמר.
שוקי שטרן: מאחר ומבחינה אופטימאלית מבחינת משק האנרגיה זה לא יהיה נכון לכלות את מאגר ים תטיס באחת ושנהיה במצב שלקראת סוף 2012 לא יהיה גז טבעי בכלל - במידה ולא תהיה אספקה ממצרים - צריך יהיה להשתמש בגז הטבעי הזה בתבונה לאורך זמן קצת יותר ארוך עד שתמר יגיע.
יוסי אבו: ביחס לתמר, כמו שיושב-ראש רשות הגז הטבעי ציין, הציפיות שלנו כיזמים או של השותפים בפרויקט היא שתקופת ההרצה של תמר תחל בסוף שת 2012, כאשר ההפעלה המסחרית של תמר, קרי אספקה למשק, תחל ברבעון הראשון של שנת 2013.
יוסי אבו: אלו הציפיות שלנו.
יוסי אבו: אנחנו מתכוונים ונעשה הכל כדי לעמוד בהן.
יוסי אבו: יחד עם זאת, ופה אני מצטרף לדברייך, זה פרויקט מורכב מאין כמוהו ודברים יכולים לקרות.
יוסי אבו: אנחנו נעשה הכל כדי לעמוד בלוח הזמנים הזה.
יוסי אבו: אותם 6 bcm שנותרו בים תטיס מתייחסים לרזרבה שמחויבת לחברת חשמל.
יוסי אבו: בים תטיס, נכון ל-31.12.2010, נותר למעלה מ-10 bcm.
יוסי אבו: ים תטיס בהפסקה הראשונה של ההזרמה של הגז הטבעי ממצרים ובהפסקה השנייה, קרי נכון להיום, מספקת את כלל צרכי המשק.
יוסי אבו: זה לא רק חברת חשמל.
יוסי אבו: ים תטיס סיפקה ומספקת גז ללקוחות שהיו לקוחות של החברה המצרית, כמו מכתשים אגן, כמו נשר, כמו בז"ן.
יוסי אבו: אנחנו עם הרזרבות של ים תטיס מספקים את יתר הביקוש במשק, לא רק את חברת חשמל.
יוסי אבו: עם חברת חשמל יש לנו תיאום מלא ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה כמעט יום יומי כדי להבטיח את האספקה או את הדרישות.
יוסי אבו: אם יורשה לי לציין, אז זה אפילו מעבר להתחייבויות החוזיות שלנו מבחינת הכמות השעתית, היומית וכו'.
יוסי אבו: בשנת 2010 השקענו למעלה מ-200 מיליון דולר בפרויקט שעניינו קומפרסיה, קרי מערכת שתוכל לספק גז או להוציא את הגז בזמינות יותר גבוהה, בקידוחים נוספים מריבית 9 ו-10.
יוסי אבו: אנחנו שמחים שהשקענו אותם, כי הם נותנים מענה לצורך הזה של הצריכה המוגברת של גז במשק.
יוסי אבו: ביחס לים תטיס חשוב פה לומר שככל שלא יוזרם הגז המצרי לישראל כך תהיה לנו בעיה לספק את כלל צורכי המשק.
יוסי אבו: אנחנו בתקופה הזאת.
יוסי אבו: אנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים, אבל תהיה לנו בעיה לספק את כלל צורכי המשק, קרי ללקוחות שאנחנו לא מחויבים אליהם.
אמנון שפירא: ניגשו אלי פה אנשים ואמרו שהערכה נשמעת מוגזמת.
אמנון שפירא: לצערי לא.
אמנון שפירא: הפיצוץ הראשון שנגמר יגרום לנו להשפעה תעריפית של 0.7%.
אמנון שפירא: לקחנו את הפיצוץ השני ובחנו אותו מבחינת לוחות זמנים.
אמנון שפירא: אם הוא היה נגמר היום הוא היה עולה לנו 3.2%.
אמנון שפירא: אם הוא ייגמר בספטמבר, שזה סוף עונת הקיץ מבחינתנו, 11.3%.
אמנון שפירא: אם הוא ממשיך עד סוף השנה אנחנו מדברים על 16%.
אמנון שפירא: אם דיברנו פה על עשרות אחוזים, אז מדובר ב-16% עלייה מאסיבית בתעריף החשמל.
אלי גליקמן: אני מציע להוסיף את המילה "כ-16%".
רוברט טיבייב: זה בתרחיש שאין לנו את הגז המצרי.
אמנון שפירא: בוודאי.
אמנון שפירא: אנחנו אופטימיים, לכן עצרנו אותו בסוף השנה.
אמנון שפירא: יש אספקה בשנה הבאה.
רוברט טיבייב: אם יהיה הגז המצרי הוא לא יהיה במחיר הקיים.
רוברט טיבייב: זה כבר ברור.
אמנון שפירא: אני לא נביא.
אלי גליקמן: אנחנו לא יודעים את זה.
אמנון שפירא: הנושא הבא הוא מה שהעלה פה מנכ"ל חברת החשמל לגבי קדימות למזוט.
אמנון שפירא: אני רוצה לתת את הפרמטרים הכלכליים בלי להיכנס לויכוח האחר.
אמנון שפירא: פליטת המזוט גורמת לנו עלות נוספת של כ-50 עד 60 מיליון שקל לקיץ.
אמנון שפירא: מבחינת הפרשי המחירים זה גורם לנו לחיסכון של כ-מיליארד שקל בסל הדלק לקיץ.