GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: " " סעיף 31א לחוק העיקרי, עניינו בפיצויים לדוגמה, ובסעיף קטן (א) שבו נאמר כדלקמן: "נקשרה עסקה בין עוסק לצרכן והעוסק הפר בקשר לאותה עסקה, הוראה מההוראות המפורטות להלן, רשאי בית המשפט לפסוק בשל אותה הפרה פיצויים שאינם תלויים בנזק.
אתי בנדלר: בסעיף זה, פיצויים לדוגמה, בסכום שלא יעלה על 10,000 שקלים חדשים".
אתי בנדלר: וכן מוצע להוסיף את הנסיבה שאותה קראתי, שהיא בעצם הפרה על-ידי עוסק של ההוראות המוצעות בסעיף הקודם.
אתי בנדלר: דהיינו, אפשרות לצרכן שביקש לשלם בעד טובין ללא עמלה או באחת מהדרכים המפורטות באותו סעיף, והעוסק לא אפשר זאת, אותו צרכן יהיה רשאי לתבוע בבית המשפט פיצויים ללא הוכחת נזק, פיצויים לדוגמה בסכום של עד 10,000 שקלים.
אתי בנדלר: בית המשפט רשאי לפסוק עד הסכום הזה.
הילה דוידוביץ': הילה דוידוביץ', משרד המשפטים.
הילה דוידוביץ': משרד המשפטים לא אוהב את הסעד בכלל של פיצוי עונשי, ובפרט במקרה הזה.
הילה דוידוביץ': בהתחשב בגובה הנזק המזערי, אם בכלל מתקיים פה, אנחנו לא חושבים שזה הכלי המתאים.
הילה דוידוביץ': זה מתמרץ צרכנים לגשת לבית-המשפט.
הילה דוידוביץ': כאן זה לא מתאים, מגביל את העומס על בית-המשפט.
הילה דוידוביץ': במקרה המתאים הכלי הראוי, במקרה של הצעת החוק, הוא תובענה ייצוגית, ואנחנו לא אוהבים את הסעד הזה במקרה הזה.
אתי בנדלר: יש ויכוח מתמשך.
כרמל שאמה-הכהן: לא ויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: את רגועה עם זה?
אתי בנדלר: עניין של תפיסה.
אתי בנדלר: משרד המשפטים מתנגד באופן כללי לכל הנושא הזה של הפיצויים לדוגמה.
אתי בנדלר: הם טוענים שהכנסת מאפשרת את הסעד הזה במקרים לא ראויים כי פיצויים לדוגמה זה מקום שיש רשלנות זדונית – כמעט זדון – בביצוע הוראות הדין.
אתי בנדלר: מצד שני, אני מייצגת כרגע את עמדת חברי הכנסת שאומרים שלשלוח את הצרכנים שאינם נענים, שנפגעים מעוסקים שלא מקיימים את הוראות חוק הגנת הצרכן בענייננו, להגיש תובענה על סך 5.80 שקלים בבית-המשפט או למצוא קבוצה של צרכנים שיגישו תובענה ייצוגית על הפרת החוק זה, זה לא ריאלי.
כרמל שאמה-הכהן: מה ההמלצה שלך?
אתי בנדלר: אני משאירה את זה לשיקול דעתכם, אין לי העדפה בעניין הזה.
יעל כהן שאואט: אדוני היושב-ראש, מטעם המועצה לצרכנות.
יעל כהן שאואט: אנחנו כמובן תומכים בעניין של הפיצוי העונשי.
יעל כהן שאואט: יש לזה יעילות, אנחנו ראינו בשטח.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הבנו.
אתי בנדלר: אני רוצה רק להפנות.
אתי בנדלר: יש תפיסה מה האידיאולוגיה בכלל שעומדת מאחורי הפיצויים העונשיים.
אתי בנדלר: אני מבינה את עמדת משרד המשפטים.
אתי בנדלר: עם זאת, נדמה לי שמשרד המשפטים לא מציע שום כלי אפקטיבי אחר לצרכן שנפגע מעוולות קטנות של עוסקים.
אתי בנדלר: בעצם אין לו תשובה ראויה משום שמספר התובענות הייצוגיות כידוע הוא מאוד מאוד נמוך, ודאי אלה שמאושרות על-ידי בית-המשפט, ואין כלי אפקטיבי אחר.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד סעיף 2 נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חוזרים לנקודה האחרונה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו אפשרות – חברי ליוזמת החוק – להחריג.
כרמל שאמה-הכהן: אם לדוגמה, לקוח עשה בעיות לבזק – לא שילם, רדפו אחריו, ורוצים להבטיח שבפעם הבאה יהיה אמצעי תשלום ודאי יותר, כמו כרטיס אשראי או חשבון בנק, האם אנחנו יכולים להחריג מהחוק את אותם אנשים שהיו לקוחות בעייתיים?
כרמל שאמה-הכהן: לא שאיחרו בתשלום.
כרמל שאמה-הכהן: שהגיעו אתם עד לגבייה משפטית.
קריאה: ניתוק.
כרמל שאמה-הכהן: ניתוק אתם מגיעים מהר.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר: מי שהגעת אתו לגבייה משפטית.
אורי מקלב: נניח, יותר משלושה ניתוקים בשנה.
אבי גבאי: אנחנו עובדים עם שלושה ניתוקים במצטבר, על פני תקופה.
אבי גבאי: כך אנחנו עובדים.
אבי גבאי: אגב, אם לקוח התנתק למשל שלוש פעמים בשנה, ולאחר מכן במשך שנה שלמה לא קרה איתו כלום, הוא חוזר להיות לקוח רגיל אצלנו.
אבי גבאי: אנחנו לא ממשיכים להתחשבן איתו.
אורי מקלב: אז אתה מסכים לשלוש פעמים בשנה.
אורי מקלב: אתה רוצה אחד אחרי השני?
אבי גבאי: אבל מה הבעיה להכניס שזה בהתאם לכללים של בזק?
אורי מקלב: שלוש פעמים מתנתק, אז הם יכולים – אם באופן רציף – ככה הם מתנהלים אתו.
אבי גבאי: רבותי, אין כמעט לקוחות כאלה.
כרמל שאמה-הכהן: אחרי שלושה ניתוקים?
אורי מקלב: כן, שלושה ניתוקים בשנה.
אבי גבאי: זה כאילו להגיד לנו, אתם מאפשרים ללקוחות להתנתק שלוש פעמים בשנה.
אבי גבאי: אתם פוגעים בסוף בלקוחות, לא רק בבזק.
אבי גבאי: אתם פוגעים בלקוחות.
אבי גבאי: כי בסוף מוקדי השירות של בזק יהיו עמוסים בלקוחות שלא משלמים, ומתקשרים עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם ועוד פעם, זה מה שיקרה.
אורי מקלב: משום שבנק הדואר לא מעביר את זה באותו יום?
אבי גבאי: לא, זה לא קשור לזה.
אבי גבאי: יש פה שני נושאים שונים.
כרמל שאמה-הכהן: תתמקד בבקשה, אנחנו חייבים לסיים.
אבי גבאי: יש פה שני נושאים שונים, עזוב את העמלה כרגע, העמלה היא לא הנושא.
אבי גבאי: יש פה נושא חדש לגמרי, שאומר – האם אנחנו יכולים להגיד ללקוח: אדוני, אתה לקוח שלא משלם באופן סדיר ולכן אנחנו לא מוכנים לתת לך לשלם במזומן.
אורי מקלב: מתי זה נקרא לא סדיר?
אורי מקלב: שלוש פעמים – כפי שאתם נוהגים – אנחנו מסכימים.
אורי מקלב: שלוש פעמים רצוף, אחד אחרי השני, משך שנה.
איילת כהן מעגן: שלוש פעמים רצוף זה אומר שבערך 200 יום בשנה הוא לא שילם.
איילת כהן מעגן: זה לא מצב הגיוני.
אורי מקלב: מה נראה לכם הגיוני?
ון פליישר בן-יהודה: אנחנו חושבים שההסדר צריך להיות ההסדר שיש לנו היום ברישיון.
כרמל שאמה-הכהן: האם החשבון אצלכם הוא חודשי או דו-חודשי?
אבי גבאי: חלק חודשי וחלק דו-חודשי.
אבי גבאי: יש לנו גם כאלה וגם כאלה.
אבי גבאי: שלוש פעמים זה קבוצה ריקה.
איילת כהן מעגן: זה תשלום בדיעבד.
כרמל שאמה-הכהן: אם אדם, ניתקת לו ואחרי יום או יומיים או שלושה שילם, אין עם זה בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: זה יכול לקרות לאנשים.
כרמל שאמה-הכהן: איילת כהן מעגן: ברור, אז הוא גם לא מנותק.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על אנשים שהגעת איתם למאמץ גבייה שהוא מהותי.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, לא תכניסו אותנו לפינה הזאת, לא ניתן.
אבי גבאי: לא מנסים להכניס אתכם לפינה.
כרמל שאמה-הכהן: אז לא, אני אומר למה אנחנו מוכנים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מוכנים ללכת על לקוחות בעייתיים באופן מהותי, לא לקוחות שקצת קשה לכם איתם.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה שאנשים בגלל זה לא ישלמו לכם.
אבי גבאי: אולי תגדיר הפוך.
אבי גבאי: תגדיר – למעט לקוחות שהרגולטור אישר לנו לא לחייב אותם, לפי כללים.
אבי גבאי: תעביר את הנושא הזה לרגולטור שלנו, ואז אין בעיה.
אבי גבאי: אתה סומך עליו שהוא גם מפקח עלי, תעביר את זה לשיקול דעתו.
אתי בנדלר: לא בתקנות.
אתי בנדלר: ברישיון.
אתי בנדלר: עוסק לא יהיה חייב לאפשר תשלום במזומן לצרכן - - -
כרמל שאמה-הכהן: מוסיפים סעיף שהשר יוכל להחריג קבוצות צרכנים.
חנה טירי: זה לא השר.
נתי ביאליסטוק: השר הממונה ברישיון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו סומכים על השר.
כרמל שאמה-הכהן: אתי בנדלר: שאלה האם אתה רוצה שהשר יקבע בפירוש פטור מהחובה בתשלום במזומן, או רק אלה שרשאים, מה ברירת המחדל?
כרמל שאמה-הכהן: יוכל לקבוע לקוחות שיוחרגו מהוראות חוק זה על בסיס - - -
אתי בנדלר: לא משנה כרגע על איזה בסיס.
אתי בנדלר: שהוא יהיה רשאי לפטור בעל רישיון מהחובה לאפשר תשלום במזומן במקרים שיקבע.
אתי בנדלר: אורי מקלב: נכון.
מירב יוסף: במקרים שיקבע מי?
נתי ביאליסטוק: אבל כרגע ההסדר ברישיון של בזק הוא הפוך.
אתי בנדלר: הוראות כאלה הן אף פעם לא באישור ועדה.
מירב יוסף: "במקרים שיקבע השר" כתבתם?
אתי בנדלר: במקרים שייקבע ברישיון.
מירב יוסף: כי אצלנו זה לא ברישיון.
מירב יוסף: חברת חשמל, מה שמוחל עליה זה אמות המידה, ולא השר קובע לרשות.
אתי בנדלר: וזה לא מופיע ברישיון של חברת חשמל?
מירב יוסף: לא.
מירב יוסף: כל הנושא הצרכני מופיע באמות המידה, והחוק הזה אמור לחול לא רק על בזק, הוא גם חל על חברת חשמל.
אורי מקלב: הגופים הממונים.
אתי בנדלר: מה זה הגוף הממונה?
מירב יוסף: בדיוק.
מירב יוסף: זאת בעיה.
אורי מקלב: הרשות.
אורי מקלב: מי שקובע את תנאי הרישיון.
מירב יוסף: לא, זה לא תנאי הרישיון.
מירב יוסף: זה אמות המידה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נצביע על העיקרון, תגיעי לניסוח המלא.
קריאה: אז את זה תקבעו ברישיון.
מירב יוסף: מה נקבע ברישיון?
קריאה: את ההחרגה.
אתי בנדלר: ברירת המחדל היא שונה, זה יחייב שינוי ברישיון שלהם.
אתי בנדלר: היום הרישיון קובע למי מותר לשלם במזומן, ועכשיו יהיה צורך לקבוע למי הם לא יהיו חייבים לאפשר תשלום במזומן.
אתי בנדלר: זה יחייב שינוי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על העיקרון שהשר או הגוף הממונה או הרגולטור, כפי שתגדירו את זה, יהיה רשאי לפטור, להחריג מהוראות אלה קבוצת לקוחות.
נתי ביאליסטוק: זה בדיוק הסדר הפוך מאשר קיים היום בבזק.
אתי בנדלר: בדיוק, זה מה שאני אומרת.
אתי בנדלר: ברירת מחדל הפוכה.
אתי בנדלר: אני מקווה שנצליח לברר את העניין.
אתי בנדלר: אני עדיין לא יודעת למשל במשק הגז איפה נקבעות ההוראות האלה, אם בכלל.
אתי בנדלר: זה יחייב עוד הרבה מאוד בירורים לפני הכנת נוסח סופי של הצעת החוק.
אורי מקלב: חברת הגז לא נמצאים בהוראות כל דין.
אורי מקלב: לא נמצאים בקבוצה שאנחנו מדברים עליה.
אתי בנדלר: אני חושבת שכן, לא ברור לי שלא.
אתי בנדלר: לצערי, הם לא הגיעו לדיונים.
קריאה: הם לא סתם לא הגיעו.
קריאה: הם לא הגיעו כי הם לא חושבים שזה חל עליהם.
אתי בנדלר: מי?
ון פליישר בן-יהודה: הגז.
אתי בנדלר: נציג חברת גז כן יושב כאן, ולפי מה שכתבה יועצת משפטית מטעם משרד התשתיות, זה כן חל.
אתי בנדלר: מעבר לזה אני לא יכולה לדעת כמובן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסגור את הסעיף הזה?
אתי בנדלר: אם יהיה צורך אנחנו נבקש דיון מחדש, ככל שלא נצליח להתגבר על העניין.
כרמל שאמה-הכהן: והיה ויהיה קושי בלתי פתיר בניסוח, נחזור ונדון בו.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הסעיף בדבר העיקרון שהשר או הגוף הממונה או הרגולטור, יהיה רשאי להחריג מהוראות אלה קבוצת לקוחות, נתקבל.
לאה ורון: חבר הכנסת מקלב ממלא את מקומו של חבר הכנסת אייכלר בהצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: החקיקה הושלמה.
קריאה: מה עם תחילה?
כרמל שאמה-הכהן: סעיף תחילה.
כרמל שאמה-הכהן: אורי מקלב: מה אתם רוצים?
כרמל שאמה-הכהן: 1 בנובמבר?
אבי גבאי: מבחינתנו, אלה תהליכים ביורוקרטים.
קריאה: 1 בנובמבר זה בסדר.
אתי בנדלר: עד אז תהיה שהות מספקת לשנות את תנאי הרישיון, מר ביאליסטוק?
נתי ביאליסטוק: אנחנו בדרך כלל מחויבים לערוך איזשהו תהליך של שימוע.
נתי ביאליסטוק: אנחנו צריכים טיפה יותר מזה.
כרמל שאמה-הכהן: 1 בינואר.
נתי ביאליסטוק: גם שר התמ"ת צריך לאשר את הפריסה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא חייב לאשר את הפריסה כי יש בנק הדואר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא חייב לאשר כלום, דרך אגב.
כרמל שאמה-הכהן: קבענו סעיף תחילה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף תחילה 1 בינואר 2012?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד סעיף התחילה נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף התחילה נתקבל.
הילה דוידוביץ': אתי, על צרכנים קיימים זה גם חל?
הילה דוידוביץ': האם לא צריך להגיד את זה במפורש?
אתי בנדלר: לדעתי, אין בכלל ספק שזה חל גם על צרכנים קיימים.
אתי בנדלר: ככל שיהיה צורך בכך, כן.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מקלב, צריך להוסיף סעיף תחולה, שהחוק חל גם על צרכנים קיימים ולא רק על צרכנים חדשים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף התחולה גם על צרכנים קיימים?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הסעיף נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: אושר לכם גם מנדט לגבי סעיף תחולה וסעיף תחילה והרחבנו לכם את הסמכויות באופן ניכר.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אני פותח ישיבה שלישית היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק גלי צה"ל - שידורי רדיו של צבא הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: לפנינו הצעת חוק ממשלתית קצרה מאוד, שני סעיפים, לא יותר משלוש שורות, אבל כנראה מעוררת עניין רב והדים שחורגים מעבר למה שהנושא הזה אמור לעורר, לדעתי.
כרמל שאמה-הכהן: בשני מישורים הרים האלה מאוד בולטים.
כרמל שאמה-הכהן: אחד: במישור הכלכלי.
כרמל שאמה-הכהן: יש כאן מאבק על עוגת פרסום בין גופים אחרים, בעיקר תחנות הרדיו האזוריות, שרואות את עצמן נפגעות מההסדר הנוכחי המוצע.
כרמל שאמה-הכהן: יש את המישור, שבימים האחרונים התפתח ועלה גל, של טענות כלפי ההתנהלות של גלי צה"ל.
כרמל שאמה-הכהן: כאן אני חייב לומר שדיברו אתי המון אנשים, הציגו טענות מאוד קשות לגבי ההתנהלות של גלי צה"ל, לגבי לוח השידורים, לגבי מגישים.
אלי אפללו: שאלת ביניים, ברשותך: האם זה הנושא?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אפללו, בתור מי שהגיע אחרי הרבה זמן לישיבת ועדת הכלכלה, מיד תבין שאנחנו יודעים בדיוק מה הנושא.
ישראל חסון: בכל מה שקשור לאפללו חשובה האיכות, לא הכמות.
אלי אפללו: כשאני צריך, אני מגיע.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה לקבוע כרגע בריי – אולי ניתן לצדדים השונים להשמיע את רם – אם יש בעיה או אין בעיה בהתנהלות של גלי צה"ל בעניין של האיזון הפוליטי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לי באופן אישי נראה - - -
נחמן שי: זה לא המנדט של הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת שי, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.
נחמן שי: זו התקדמות.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם קו של תחנה, בין אם היא ממומנת מכספי ציבור ובין אם לא, אם הוא שמאלני או ימני, אני לא בטוח שזה ענייני לעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: זה ענייני במסגרת אחרת לחוק גל"צ, אבל אנחנו לא נתחמק מהשאלה.
כרמל שאמה-הכהן: נדון ונראה אם אנחנו יכולים לעשות משהו בעניין, כי הצעקה והזעקה קיימת ואנחנו לא יכולים להתעלם מזה.
כרמל שאמה-הכהן: ניתן לזה אפשרות להידון בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: פשוט ניסיתי לחשוב מה המנדט שלנו בתוך הצעת החוק הזו בעניין הזה, ויש לי מחשבות מסוימות שנר עליהן בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אני אומר שזה בקצה של הענייניות.
כרמל שאמה-הכהן: היום אולי אנחנו בשלטון, מחר – אנחנו מקווים שלא - יהיה שלטון אחר, ואז יבואו לגוף תקשורת אחר ויגידו לו: אנחנו מבטלים את הפרסומים המנדטוריים אם לא תשנה את הגישה, וכך אפשר להמשיך הלאה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שאתה מקווה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן נפתח את הדיון בכך שמשרד הביטחון, גלי צה"ל, יציגו את הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: היה ויכוח גדול גם בוועדת השרים לחקיקה וגם בממשלה ובסוף, למיטב ידיעתי, מי שהכריע במחלוקת היה ראש הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה הצביעה על כך כמעט פה אחד ואישרה את הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה עדיין לא מבטיח שהחוק ייצא מהוועדה כפי שנכנס אליה, כמו כל חוק אחר שמגיע לוועדת הכלכלה, אבל אנחנו נותנים את הרקע.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהכי חשוב בעניין הזה, שהגיע הזמן שלגלי צה"ל יהיה חוק משלה ולא נגיע בכל פעם להארכת מועד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל מכיוון שהקדנציה שלי קצרה, אני לא יכול אפילו להבטיח - - -
יעקב כץ: מתי היא מסתיימת?
כרמל שאמה-הכהן: שנה מהיום.
יעקב כץ: לא יכול להיות, אל תעשה לנו את זה.
אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, למרות שהקדנציה שלי ארוכה משלך, אני חוששת שגם אני לא אזכה לכך.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שבדיון הזה יש הרבה אמוציות, אבל הזמן שלנו לא ארוך, אין לנו את כל היום.
כרמל שאמה-הכהן: לא לסחוף את הדיון למקומות לא ענייניים, אני מבקש להתנהג באיפוק.
כרמל שאמה-הכהן: מי מציג את החוק מטעם משרד הביטחון?
ישי יודקביץ': החוק נחקק בשנת 2005 כהוראת שעה.
ישי יודקביץ': היינו כאן ב-2007 וב-2010, ואנחנו נמצאים כאן עכשיו, בבקשה להאריך את הוראת השעה בשנה נוספת.
ישי יודקביץ': אסביר מה קרה: בשנה שעברה, כשהיינו בפורום המכובד בראשות חבר הכנסת אקוניס, הבטחנו, וניסינו לקיים, להביא את ההסדר שנחקק בשנת 2005 בנושא תשדירי השירות ושידורי החסות להסדר קבוע.
ישי יודקביץ': לא הצלחנו בנושא הזה מאחר שהיו עוררין לגבי ההסדר בממשלה, והגענו לדיון כאן אחרי שהוראת השעה של 2010 פג תוקפה במאי.
ישי יודקביץ': הגענו מאחר שהממשלה התחרטה מספר פעמים לגבי הצעת החוק, לגבי השגות שהיו לגבי שידורי החסות, תשדירי השירות והפיקוח על התחנה.
ישי יודקביץ': הממשלה החליטה ב-15 במאי, בשונה מההצעה המקורית, לבקש הארכה של שנה נוספת בהוראת השעה.
ישי יודקביץ': במהלך השנה הזאת, במסגרת השנה הזאת, שר הביטחון יקים צוות שימסור המלצות לגבי הפיקוח הציבורי על תשדירי השירות ועל שידורי התחנה ובתוך שישה חודשים מהחלטת הממשלה הוא גם צריך להציע לממשלה הצעה כוללת לגבי מעמדה של התחנה.
נחמן שי: אז כמה שנים - - -?
לאה ורון: זה לפי החלטת הממשלה 3210.
נחמן שי: לא, כמה שנים כבר קיימת הוראת השעה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מ-2005, שש שנים.
ישי יודקביץ': הוראת הממשלה היא כבר שש שנים, ומבקשים להאריך אותה עד מאי 2012.
אלי אפללו: זה נשמע הגיוני, אדוני היושב ראש?
כרמל שאמה-הכהן: אני פה רק שישה חודשים.
אלי אפללו: שש שנים, כל הזמן הוראת שעה.
מיכאל בן-ארי: כולם מבינים שאנחנו פה במדרון חלקלק לקראת תחנה מסחרית, אז משתדלים לשמור על זה כהוראת שעה, אחרת בכלל - - -
אלי אפללו: אבל זה לא הנושא הפוליטי, דיברתי באופן עקרוני.
מיכאל בן-ארי: ברגע שזה יהיה בהוראה קבועה - - -
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת בן-ארי, בוא ניתן לו להשלים את ריו.
כרמל שאמה-הכהן: תרשמו לרשות דיבור.
ישי יודקביץ: הממשלה מבקשת ארכה נוספת של שנה כדי להגיע להסדר קבוע בנושא תשדירי השירות ושידורי החסות, וכנראה הסדר רחב יותר לגבי מעמדה של התחנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה באמת זה רק לשנה?
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ.
ישי יודקביץ: זאת הצעת החוק שכרגע לפנינו.
ישי יודקביץ: אין לי מה להוסיף מעבר לזה.
כרמל שאמה-הכהן: אלי פולק, מהאגודה לזכות הציבור לדעת.
אלי פולק: היינו בישיבה הזאת בשנה שעברה, וגם אז התרענו שזה חוזר על עצמו וחוזר על עצמו.
אלי פולק: אני חושב שאנחנו רואים שוב איך הסיפור הזה חוזר על עצמו לעוד הוראת שעה לשנה.
אלי פולק: הבעיה בגלי צה"ל, מבחינתי כרגע ולאור הדיון שהובא לכאן, איננה בעיה של איזון או לא איזון.
אלי פולק: זה סיפור אחר לגמרי.
אלי פולק: מדובר בתחנת שידור ציבורית, שאין עליה שום פיקוח ציבורי, שיכולה לעשות בכסף שמשרד הביטחון נותן לה ככל העולה על רוחה, בלי שהציבור יכול לדעת לאן הכסף הזה הולך ומה קורה עם הכסף הזה.
אלי פולק: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שהכנסותיה של התחנה 20 מיליון שקל, התחנה, שזה כנראה 40% מהתקציב שלה, מעסיקה חיילים בשירות חובה.
אלי פולק: המדינה לוקחת אנשים, מחייבת אותם לשרת בצבא ומעסיקה אותם במסגרת חברה שהיא כלכלית לכל ר.
אלי פולק: הר הזה הוא לא מוסרי, הוא לא נכון ואסור לתת לו להמשיך כפי שהוא.
אלי פולק: מעבר לכך, התחנה, בצורה שבה היא לוקחת את שידורי החסות שלה – אל"ף, למה לקרוא לזה שידורי חסות כשזה פרסומת לכל ר.
אלי פולק: אבל בכל אופן, אנחנו מאמינים בשוק חופשי.
אלי פולק: בשוק חופשי תחנת רדיו, שמשדרת על פי זיכיון, לא מקבלת אגורה מהממשלה.
אלי פולק: להיפך, היא צריכה לתת לממשלה כסף, וזה בצדק וזה נכון, היא צריכה לתת תמלוגים.
אלי פולק: אבל התחרות שבאה מטעם גלי צה"ל, שהיא תחנה ארצית, והתחנות המקומיות אינן יכולות להיות תחנות ארציות, מקבלת את תקציבה מהמדינה, ומעבר לכך עוד מתחרה על הפרסומות.
אלי פולק: הר הזה הוא לא נכון, הוא לא ר שצריך להתקיים.
אלי פולק: התחנה גם לא עושה מאמץ כלשהו לפתוח את עצמה לפיקוח ציבורי.
אלי פולק: אם יש ממונה על קבילות ציבור בתחנה, אין לו שום סמכות לעשות כלום, הוא לא יכול להורות לאף אחד.
אלי פולק: בשנה שעברה התחנה לא קיימה את חובתה על-פי חוק לדווח לוועדה הזאת על הכנסותיה מפרסומות.
אלי פולק: רק אחרי שהאגודה לזכות הציבור לדעת העלתה את הנושא הדיווחים התחילו להגיע.
אלי פולק: מדובר כאן בזלזול גמור אפילו בחוק הקיים.
אלי פולק: אני מבין שישנה החלטת ממשלה ואני מבין שכוחי הדל הוא לא זה שישנה החלטת ממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה כבר שינית פה כמה רים בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה אומר את זה?
אלי פולק: אני מסכים אתך שהתהליך הדמוקרטי עובד יפה מאוד בוועדה, ללא כל ספק.
אלי פולק: אבל נדמה לי שהוועדה יכולה לחזור לממשלה עם כמה רים.
אלי פולק: אל"ף, להגביל את התקופה לחצי שנה.
אלי פולק: היתה כאן שנה שלמה להגיש הצעת חוק.
אלי פולק: שנה זה מספיק, ודאי שלא צריך יותר מאשר חצי שנה.
אלי פולק: אפשר לדרוש בגלי צה"ל הרבה יותר מידע מאשר המידע שהתחנה כרגע מחויבת.
אלי פולק: כגון: המשכורות לבכירים בתחנה, ר שרשות השידור חייבת לפרסם, שכל גורם ציבורי חייב לפרסם.
אלי פולק: אני חושב שצריך לקבל את המידע הזה כדי שתדעו לאן הכסף הזה הולך, מה נעשה אתו.
אלי פולק: אני חושב שצריך לחייב את גלי צה"ל לתת לממונה על קבילות הציבור בתחנה סמכויות ממשיות, כפי שזה נעשה ברשויות השידור האחרות.
כרמל שאמה-הכהן: לממונה על קבילות בגלי צה"ל יש סמכויות פחותות מאשר ברשות השניה?
אלי פולק: אין לו סמכויות בכלל.
אלי פולק: אני אספר לוועדה את ההיסטוריה.
אלי פולק: עבדך הנאמן היה יושב ראש ועדת גלי צה"ל בשנת 2000, ניסה בשנת 2000 להעביר כללים לפיקוח על גלי צה"ל ברשות השידור.
אלי פולק: הם עברו את כל האינסטנציות, חוץ מהשר הממונה, שהיה אז שר הביטחון וראש הממשלה דאז, אהוד ברק.
אלי פולק: בישיבה של ועדת גלי צה"ל דרשנו שיהיה ממונה על קבילות ציבור.
אלי פולק: לא רק אנחנו, כל הגופים שהגיעו לשם, משמאל, ימין ומכל קצוות הקשת.
אלי פולק: אבי בניהו הסכים שיהיה ממונה על קבילות ציבור, מתוך רצון, לא מתוך חוק ולא מתוך שום ר.
אלי פולק: לקח שנה עד שהרצון הזה התממש, ואחרי שהוא התממש אני יודע להעיד – באגודה לזכות הציבור לדעת אנחנו מקבלים מאות תלונות במשך השנים – שהמשמעות של הממונה על קבילות הציבור בגלי צה"ל הוא פשוט כלום לעומת הממונים על קבילות הציבור ברשויות האחרות.
נחמן שי: אבל כשאתה כותב לתחנה, עונים לכם?
אלי פולק: אתה מקבל תשובה סטנדרטית, בין שאתה צודק ובין שאתה לא צודק.
אלי פולק: אין לזה שום משמעות אמיתית.
אלי פולק: לא קורה מקרה שבו אתה אומר: עשו טעות, תתנצלו.
אלי פולק: ההתנצלות לא קיימת, הרים לא קיימים.
אלי פולק: לרוב התשובות הן תשובות של יציאת ידי חובה, כי אין סמכויות ואין כלום.
אלי פולק: אז אם יבואו מפקדי התחנה ויצהירו כאן קבל עם ועדה שמהיום והלאה המצב הזה משתנה, כפי שגם הרים האחרים, אולי זה קצת ישפר את האווירה הציבורית שקיימת.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, מר פולק.
כרמל שאמה-הכהן: מר טוניק, מפקד גלי צה"ל, בבקשה.
תא"ל אלי שרמייסטר: אני מבקש להגיד כמה מילים לפני כן.
כרמל שאמה-הכהן: זה מוסכם ביניכם?
תא"ל אלי שרמייסטר: אין לו ברירה, אני מפקדו של טוניק.
תא"ל אלי שרמייסטר: אבל אצלנו יש חופש ביטוי, אז אתן גם לטוניק לר.
ישראל חסון: דרך אגב, כדאי שתדע שמי שייתן לטוניק את זכות הדיבור זה כרמל שאמה ולא אתה.
תא"ל אלי שרמייסטר: אני מקבל.
תא"ל אלי שרמייסטר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להציג את עמדת הרמטכ"ל, עמדת הצבא, על יחידת גלי צה"ל שהיא באמת מקרה ייחודי, גם בצבא גם בחברה הישראלית.
תא"ל אלי שרמייסטר: אנחנו באופן חד-משמעי תופסים את התחנה כנכס לצבא, בעיניי לחברה הישראלית.
תא"ל אלי שרמייסטר: שידורים ותכנים שמעשירים באופן מובהק את עולמם התרבותי הרוחני של חיילי צה"ל - -
יעקב כץ: אמורים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמורים.
כרמל שאמה-הכהן: נא לא להפריע לו.
תא"ל אלי שרמייסטר: - - מעשירים באופן מובהק את עולמם התרבותי והרוחני של חיילי צה"ל.
תא"ל אלי שרמייסטר: בראיית הרמטכ"ל והמטה הכללי כולו, התחנה חיונית לצה"ל ולעם ישראל כולו.
תא"ל אלי שרמייסטר: נאמר פה שאין פיקוח על התחנה - - -
מיכאל בן-ארי: חיונית לגלי צה"ל או לצה"ל?
תא"ל אלי שרמייסטר: לצה"ל – צבא ההגנה לישראל, שאני מייצג אותו עכשיו.
תא"ל אלי שרמייסטר: אני לא מייצג את גלי צה"ל.
מיכאל בן-ארי: אתה יכול לפרט?
תא"ל אלי שרמייסטר: כן, אני יכול לפרט.
תא"ל אלי שרמייסטר: התכנים - משידורי הצבא, קליטת העלייה, העיסוק באנשי המילואים, התרבות והרוח ועוד הרבה שידורים ותכנים - - -
יעקב כץ: 4%.
תא"ל אלי שרמייסטר: תן לי רגע לסיים.
תא"ל אלי שרמייסטר: הם חשובים לחייל המאזין במוצב, לאיש המילואים בטייסת בחיל האוויר ובעיניי, לכל אזרחי ישראל.
יעקב כץ: ולרנתיסי בעזה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, לא כל יום מגיע קצין חינוך ראשי לר בוועדת הכלכלה.
תא"ל אלי שרמייסטר: אני מכיר שני מנגנוני פיקוח מרכזיים, שגלי צה"ל פועלת תחתם.
תא"ל אלי שרמייסטר: האחד זה הכפיפות לחוק רשות השידור ולוועדת המשנה של מליאת רשות השידור.
תא"ל אלי שרמייסטר: יש פה תהליך איטי שלגלי צה"ל מאשרים את לוח השידורים בוועדה האזרחית הזו.
תא"ל אלי שרמייסטר: זה אחד, וזה מנגנון עובד, ואם צריך לחזק אותו אז צריך לחזק אותו.
תא"ל אלי שרמייסטר: הר השני – זו יחידה צבאית, ובצבא אנחנו יודעים בדרך כלל לפקח על אנשינו ועל יחידותינו ואנחנו עושים את זה, לרבות טיפול בחלק מהפניות שדיבר עליהן מר פולק קודם.
תא"ל אלי שרמייסטר: חלקן מגיע אליי, מגיע למזכירות הפיקוד העליון ומגיע גם לממונה על תלונות הציבור בגלי צה"ל.
תא"ל אלי שרמייסטר: היתה ישיבת ממשלה והוטלה על מערכת הביטחון משימה של הסדרת החסויות מול הכנסת, אבל גם שני הסעיפים הנוספים, ששי דיבר עליהם.
תא"ל אלי שרמייסטר: אנחנו בעבודת מטה גם בתוך הצבא וגם מול מערכת הביטחון.
תא"ל אלי שרמייסטר: אני מרכז את העבודה בתוך הצבא על עיסוק במעמדה ובעתידה של גלי צה"ל.
תא"ל אלי שרמייסטר: זאת עבודה שאמורה להימשך וניתנו לנו שישה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: אתם תעמדו בשישה חודשים, לדעתך?
תא"ל אלי שרמייסטר: אני מניח שכן.
תא"ל אלי שרמייסטר: השר מוביל את העניין, זה מה שנקבע ואני מניח שבזה נעמוד.
תא"ל אלי שרמייסטר: מילה על החסויות בגלי צה"ל – אני לא איש תקשורת ולא מומחה לדיסציפלינה הזאת, אבל יש להן מאפיינים מאוד ייחודיים: משכן קצר, הן לא פתוחות לשיווקים, פרסומים, האדרות והשמצות של אחרים, הנושאים מוגדרים, ובזה הן שונות מתחנות אחרות.
תא"ל אלי שרמייסטר: אגב, אני למדתי את זה בתקופה האחרונה, שמשכן קצר משמעותית מכל תחנה אחרת ואני לא בטוח שיהיה שינוי גדול למישהו אם זה ייעלם.
תא"ל אלי שרמייסטר: התחנה ואנשיה ראויים, כפופים כולם לאתיקה המקצועית של אנשי תקשורת.
תא"ל אלי שרמייסטר: יש תלונות מעת לעת - אני מניח שיש תלונות בכל מקום – ואני מטפלים בהן עניינית אחת-אחת.
תא"ל אלי שרמייסטר: יש תחקירים, יש הערות, יש קריאות לסדר ויש עוד הרבה פעולות שאנחנו מפעילים כשרים חוצים את הקווים המותרים.
תא"ל אלי שרמייסטר: כך שאני קורא לתת לנו להשלים את עבודת המטה בתוך הצבא, מערכת הביטחון, לאשר את סיפור החסויות.
תא"ל אלי שרמייסטר: אם יש משהו יותר קונקרטי, איזושהי תלונה כזאת או אחרת, אנחנו יודעים לטפל בה.
ישראל חסון: אני יכול לשאול שאלת הבהרה?
ישראל חסון: תוך כמה זמן אתם מסיימים את עבודת המטה?
ישראל חסון: והאם עבודת המטה שלכם, אחרי שהיא תוצג לרמטכ"ל ולפני שהיא תעבור, ניתן יהיה להציג אותה פה?
תא"ל אלי שרמייסטר: זו שאלה שצריך לשאול את שר הביטחון, כמי שקיבל את המנדט להפעיל את עבודת המטה.
ישראל חסון: אתה אומר שזו עבודת מטה של הצבא.
תא"ל אלי שרמייסטר: הצבא עושה עבודת מטה כדי להזין את משימתו של שר הביטחון.
תא"ל אלי שרמייסטר: אז צריך לשאול את הרמטכ"ל.
ישראל חסון: אני בכוונה שואל את הצבא.
ישראל חסון: את משרד הביטחון לא אשאל את השאלה הזאת, כי זאת שאלה היפותטית.
ישראל חסון: תוך כמה זמן אתם תסיימו עבודת מטה?
תא"ל אלי שרמייסטר: זה ייקח כמה חודשים.
תא"ל אלי שרמייסטר: מאחר שהתהליך הוא לא טורי אלא יש פה דיאלוג בין הצוות שעובד במשרד הביטחון לבין הצבא, אני לא יודע להתחייב על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יכולה לשאול שאלת הבהרה נוספת?
כרמל שאמה-הכהן: לא, שאלת הבהרה זה אחת.
כרמל שאמה-הכהן: חברי הכנסת ירו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה לר, אני רוצה לשאול.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לר כולם יודעים.
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה להירשם לדיבור?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת בן-סימון, בבקשה.
דניאל בן-סימון: אדוני יושב ראש הוועדה, שלא כדרכי, באתי לתמוך בהחלטת הממשלה בעניין של גלי צה"ל.
דניאל בן-סימון: אין כמעט שום החלטה בשנתיים האחרונות שתמכתי בה, אבל בעניין הזה, של לתת לגלי צה"ל לפעול, אמנם לפי הוראת שעה, ולהמשיך את ההסדר של החסויות אני תומך, כי אני מרגיש שהפגיעה בגלי צה"ל באה ממניעים אידיאולוגיים יותר מאשר ענייניים.
דניאל בן-סימון: צר לי, אני לא רוצה לפגוע במר פולק, אבל יש לכם עניין כמעט גנטי נגד כל מה שקשור לתקשורת חופשית - - -
אלי פולק: - - - היית פה בכל הישיבות שהיו על רשויות השידור למיניהן כדי לומר את זה.
אלי פולק: אני מבקש ממך שתחזור מריך.
דניאל בן-סימון: אתה הקומיסר של התקשורת, לכן אני פונה אליך כאל קומיסר, שמשגיח על כל ר שנאמר.
יעקב כץ: הוא מר על העניין הגנטי.
יעקב כץ: מה ששנוא עליך אל תעשה - -
דניאל בן-סימון: על זה נר בנפרד.
דניאל בן-סימון: אדוני היושב ראש, תשקיט את הימין בוועדה הזאת לכמה דקות.