GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: גם אני לפעמים חש ככה, אבל מה שאנחנו נוהגים, וכך עשינו עם החוק הזה, עם הגרסה הנוכחית, אנחנו כן בוחנים, בוחנים בשבע עיניים ולפעמים חודשים כדי לבדוק, כי לפעמים מתגלה שמה שנראה לנו מלכתחילה, זה קרה לי אישית הרבה פעמים, גם בחקיקה שלי, פרטית בכנסת, שאמרתי 'מה יש לבדוק פה?
יובל שטייניץ: הכל כל כך פשוט וברור'.
יובל שטייניץ: לפעמים מתגלה שמה שנראה לך פשוט וברור, יש לזה השלכות, יש לזה בעיות, מסתבר שיש דברים שלא חשבת עליהם מראש, או שלא ידעת עליהם מראש.
יובל שטייניץ: לכן אם יש תיקונים טכניים, הגדרות או זה, שצריך לתקן במהלך חקיקת חוק וכולם אומרים שזה בסדר, אז בסדר, אבל אם יש דברים מהותיים, אפילו אם הם טובים, יכול להיות שהם טובים מאוד, אבל הם לא נבחנו לעומק, אז אנחנו מעדיפים לבחון את זה לעומק, לא בחמש דקות, לפני שבאים ואומרים כן או לא.
יובל שטייניץ: לכן אני מציע להשלים את חקיקת החוק הזה, הוא חשוב, מחכים לו, עשרות אלפי בעלי עסקים קטנים ואנשים, בעיקר בפריפריה, ואם יש צורך לתקן עוד תיקונים בשוק הניכיונות, כי אין שום מספיק תחרות וצריך לשפר את התחרות גם מעבר לחוק הזה, בשוק הניכיונות, אנחנו פתוחים להצעות ונבחן אותן ונקדם את זה.
משה כחלון: אני מבקש, אדוני השר, להביע את עמדתי בעניין הזה ואני הולך דווקא עם האמירה שלך, עשרות אלפי בעלי עסקים קטנים בפריפריה וכך הלאה מחכים לחוק הזה.
משה כחלון: אני חושב שהסעיף הזה הוא סעיף מאוד מהותי ואני מבקש ממך, בוא נעשה שיקול דעת נוסף בעניין הזה, שמעתי את היועצת המשפטית הנכבדה של הוועדה, היא הציעה פה הצעה ראויה, הגיונית, אני חושב שנאמץ אותה ו---
יובל שטייניץ: מה עורכת דין בנדלר הציעה?
יובל שטייניץ: כולם משבחים את ההצעה שלה, אבל אנחנו לא יודעים מה ההצעה.
אתי בנדלר: לא הצעתי, אני ניסיתי להסביר מדוע ההצעה כפי שהיא הובאה כאן היא מרחיבה מדי והיא לא יכולה לעמוד בביקורת והסברתי מה הבעיה עם הדוגמה של ה-5,000 או ה-50,000.
אתי בנדלר: ענו תשובה שאמרתי, אם כך, צריכים לפחות, וזו לא הצעה שלי כי גם אני לא בחנתי עד הסוף את המשמעות שלה, אבל אמרתי לפחות, אם מדברים שיראו כסירוב בלתי סביר סירוב בשל אשראי או הלוואה שנטל הספק מהסולק, צריך לכתוב ובלבד שיש בידי הסולק שוברים לכיסוי יתרת ההלוואה או ה---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מקובל.
אתי בנדלר: רגע, אומרים לי שזה לא נכון.
אתי בנדלר: צריך להתייחס לזה במלוא הזהירות, כי אני אומרת שאני בעצמי לא בחנתי את זה.
סוניה בוגוסלבסקי: השוברים הם בטוחה, וחלק מהשוברים לא נפרעים, לפעמים יש כשל תמורה, יש כל מיני מצבים שחלק מהשוברים לא נפרעים.
סוניה בוגוסלבסקי: כמו כל נושא אחר בשוק, גם חברות כרטיסי האשראי, כשמישהו חייב להן, זכאיות להסדיר את החוב לפני שהלקוח הזה עוזב.
שי חרמש: אבל הוא רוצה להחזיר את זהץ.
קריאה: בשוק הסלולר לא מסדירים שום חוב.
קריאה: בשוק הסלולר סלקום אומר לך 'תגמור את החוב לפני אתה עובר לפרנטר'?
קריאה: תתנו לעבוד ותפנו.
שי חרמש: עכשיו החייט בשדרות אומר 'ואללה אני חייב 5,000 שקל', אני מדבר על חייט בשדרות והוא אומר 'אני לא רוצה לקחת מחברה זו', ו-2.4% ו-1.7%, אני מדבר על דברים קונקרטיים בין שדרות.
שי חרמש: .. מה הבעיה?
ישראל דוד: חבר הכנסת חרמש, כשאין חשיפה לא צריך את האישור של חברת הסליקה.
ישראל דוד: זה אחת.
ישראל דוד: ושתיים, אנחנו לא מדברים על חברה שנתקלת בקשיי תחרות, אנחנו מדברים ישראל דוד, המנהל הכללי של כאל, מדברים על חברה שמחזיקה כמעט 50% מנתח השוק---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חבר'ה, חוץ מזה, מה קורה עם הלקוח---
קריאה: אני מבקש בשביל הלקוחות, גאמה לא מבקשת פה שום דבר.
ישראל דוד: לא הפרעתי לך ואני שמרתי על שקט כל הדיון כי אני חושב שהוא התנהל לטובת התחרות.
ישראל דוד: ההיבט היחידי מבחינתנו שבאמת אילו חברת הניכיון שכן רוצה יותר ויותר חלקים מחברת הסליקה היתה נכנסת גם כן תחת רגולטור ונהיית חברה סולקת, וכפי שכאל וישראכרט ולאומי קארד גם חברות ניכיון, כל הבעיה היתה נפתרת והתחרות שהממשלה מנסה לקיים היתה גם קורית.
ישראל דוד: ואם אתם בעד, אולי תצביעו על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא קשור לסעיף הזה.
קריאה: מה זה קשור לסעיף הזה שמבקש שבתי עסק יוכלו לעבור חופשי.
ישראל דוד: זה קשור, אתה יודע שזה קשור.
סוניה בוגוסלבסקי: לא ידוע לנו על מקרים, לא הובאו בפנינו ולא ידוע לנו על מקרים שבהם סולקת סירבה להעמיד את ההלוואה לפירעון מיידי, ואם אנחנו נראה מצב כזה, התנהלות כזאת, אז אותם נימוקים סבירים---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היה לנו שבוע שעבר כזה.
שי חרמש: אז עם כל נייר יבואו אלייך?
כרמל שאמה-הכהן: שמענו את העמדה, הממשלה נגד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נגד מה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נגד לפתוח את השוק?
כרמל שאמה-הכהן: נגד הרעיון הזה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי הצעה שאולי אפשר לשקול אותה, נוסיף סעיף שלא יסגור את הרשימה הזאת ונגיד שהמפקח על הבנקים יכול להביא נסיבות נוספות באישור ועדת כלכלה.
אתי בנדלר: גם היום הרשימה היא פתוחה, אבל כל הנסיבות שמפריעות ב-(1) עד (3) אלה כבר נסיבות שלגביהן נקבעו עוד חזקות.
אתי בנדלר: מה שמציע היושב ראש כרגע, שהמפקח יוכל לקבוע חזקות נוספות באישור ועדת הכלכלה.
קריאה: אני חושב שזה רעיון טוב ואפשר לקבל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמה, מתקדמים.
שי חרמש: אנחנו לא נלך נגד הממשלה, תבין את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מאוד מודה לך, מר חרמש.
נטע דורפמן: המפקח היום קובע חזקות לגבי החוק.
נטע דורפמן: למעשה אם אנחנו עכשיו מביאים את זה לאישור ועדת הכלכלה, המשמעות שאנחנו מצמצמים את הצעת החוק הממשלתית שהיום מאפשרת למפקח לקבוע את ה...
נטע דורפמן: אתם קובעים שכל חזקה צריך להגיע לוועדת הכלכלה---
אתי בנדלר: נסיבות נוספות שקבע המפקח.
נטע דורפמן: זה ייקח יותר זמן עד שאפשר---
כרמל שאמה-הכהן: בלי אישור ועדת הכלכלה.
רון גזית: יש בין היתר, שזה הוא יכול לשקול, ויש חזקות שיחזירו לפה.
רון גזית: אני חושב שההצעה היא בסדר.
רון גזית: לאור ההערה האחרונה, של כבוד היושב ראש וגם בשים לב לאווירה, לרוח הדברים, שלא רוצים כרגע לדון בנפש חפצה בחזקות נוספות שחשבתי שהן במקומן, ואני רואה לאור ההערה האחרונה של יושב הראש שעוד תהיה לי הזדמנות בעתיד לנסות ולשכנע, אני אעבור להערה מסוג אחר.
רון גזית: אני אדלג על עוד חזקות שהכנתי לעצמי---
כרמל שאמה-הכהן: למה כל ההקדמות האלה?
רון גזית: סליחה, קשה לי מאוד לדבר יחד עם מר דב קוטלר שדיבר במשך כמה ימים.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, חברת גאמה, עוד שתי דקות אנחנו עוברים להצבעה על כל הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: יש לך בדיוק שתי דקות למצות את כל ההערות שלך.
רון גזית: אני חושב שצריך להוסיף סעיף נוסף שאומר שסולק לא ידרוש מנותן שירותי ניכיון להימנע מייעוץ לספקים בנושאי סליקה.
רון גזית: כיום---
כרמל שאמה-הכהן: כולנו מבינים, כבר שמענו את זה בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: יש על זה עמדת ממשלה?
נטע דורפמן: הצעת החוק הממשלתית נועדה לטפל בכשל בתחום האשראי, זה הכשל שבו דנו וזה הכשל שהצעת החוק...
נטע דורפמן: כשלים נוספים ככל שיש---
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, הממשלה נגד.
רון גזית: אני מבקש בנושא הזה, שאני לא חושב שהוא נושא שנדון עד עכשיו--- היו"ר כרמל שאמה: זו ההערה האחרונה שלך בעניין?
רון גזית: כן.
רון גזית: כרגע חברת ניכיון, אני מדבר על גאמה, אבל צריך להבין, ברגע שחסמים יירדו יהיו עוד חברות ניכיון, זה דבר רצוי, נותנת לבתי העסק שירות ללא תמורה, שהיא אומרת למשל שעמלת הסליקה הצולבת ירדה, או למשל התוצאה של החוק הזה, שיש תחרות בשוק הסליקה, מסבירה לבתי העסק את ההזדמנות שלהם ללכת ולהחליף חברות סליקה או לבחון את החברה.
רון גזית: כרגע חברות הסליקה---
כרמל שאמה-הכהן: תודה, מר גזית.
כרמל שאמה-הכהן: נגמרו ההערות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 7א, עם השינויים שהתקבלו.
אתי בנדלר: מדובר בסעיף 5 כולו שכולל שלוש פסקאות.
רון גזית: נאמר קודם לכן שבהגדרת נותן שירותים הסיפה יימחק.
כרמל שאמה-הכהן: זה תוקן.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 5 – פה אחד הסעיף נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את 6 בבקשה.
נטע דורפמן: (מקריאה): "תיקון חוק כרטיסי חיוב.
נטע דורפמן: 6.
נטע דורפמן: בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986, בסעיף 7, המלים "על פי המוסכם בין המנפיק לבין הספק" – יימחקו".
נטע דורפמן: זה תיקון טכני לאור המונחים החדשים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 6 – פה אחד הסעיף נתקבל.
נטע דורפמן: (מקריאה): "תיקון חוק איסור הלבנת הון.
נטע דורפמן: 7.
נטע דורפמן: בחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000, בסעיף 11ג אחרי פסקה 5 יבוא: "(6) שירותי ניכיון כהגדרתם בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981".
נטע דורפמן: חובת הרישום של מי שנותן שירותי ניכיון לפי חוק איסור הלבנת הון.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו הערות?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 7 – פה אחד הסעיף נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 8.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו החגיגה תתחיל.
נטע דורפמן: (מקריאה): "הוראות מעבר.
נטע דורפמן: 8 (א) חברה אשר ערב יום תחילתו של חוק זה עסקה בישראל ברציפות, במשך תקופה של שלוש שנים לפחות, בסליקה של עסקאות בכרטיסי חיוב, יראו אותה כסולק למשך תקופה של שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה; המפקח רשאי להאריך את תקופת ששת החודשים כאמור, לגבי חברה מסוימת, ובלבד שאותה חברה הגישה בקשה לקבלת רישיון סולק לפי סעיף 36יא לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, בתוך התקופה האמורה.
נטע דורפמן: "(ב) על אף הוראות סעיף 6 לחוק העיקרי, כפי שהוחל בסעיף 36יא(ג) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, במתן רישיון סולק לחברה שמתקיים בה האמור בסעיף קטן (א) יובא בחשבון האמור בסעיף 6(2) לחוק העיקרי בלבד".
נטע דורפמן: למעשה הוראות המעבר קובעות בשני עניינים; אחד, אנחנו חייבנו עכשיו רישוי של סולק, אנחנו מאפשרים חצי שנה של התארגנות למי שעוסקים בסליקה ומותר להם להמשיך בסליקה.
נטע דורפמן: המפקח גם רשאי להאריך את התקופה הזאת.
נטע דורפמן: בנוסף ישנו סעיף לגבי מתן רישוי, לפי חוק הבנקאות, שמדבר על תכנית הפעולה של מבקש, סיכוייו להגשים את המדיניות הכלכלית של הממשלה וכולי, השיקולים האלה אינם מתאימים לחברת סליקה שפועלת כבר במשך שלוש שנים לפחות ולכן מוצע שהשיקולים האלה לא יוחלו לגבי חברות כאמור.
כרמל שאמה-הכהן: חברי כנסת בלבד, לגבי הסעיף הזה בבקשה.
נחמן שי: אמרו לנו שמדובר על ניסוח מאוד...
נחמן שי: משהו כזה, סוף סוף הוא יעבור כנראה איזה רפורמה רצינית, כולנו מבינים את זה, אנחנו מציעים שכאבי או ייסורי הלידה יהיו יותר ארוכים, להאריך אותם לשנתיים ו---
נחמן שי: לא, לא, אתם תהיו במקומכם, מה אתה מודאג?
נחמן שי: יש לכם אופק ארוך.
נחמן שי: ובתקופה הזאת אני מאמין שייעשו גם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה בעד שנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת ברקוביץ?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בעד שלוש שנים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, ברצינות, חברת הכנסת ברקוביץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צחקתי.
אלי אפללו: שיהיה שנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: עד עכשיו יש לנו 7.5 שנים במצטבר.
כרמל שאמה-הכהן: אחר זה נעשה ממוצע.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אייכלר?
ישראל אייכלר: אני חושב שהיות וזה ניתוח גדול מאוד וחשוב מאוד, כל ניתוח צריך לתת את תהליך ההבראה שלו ולכן צריך לעשות את זה בהדרגתיות.
ישראל אייכלר: נניח שבשנה הראשונה 20%, שנה שנייה עוד 10%, שנה שלישית.
כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי את המטרה הסופית.
ישראל אייכלר: המטרה הסופית שזה יהיה, אבל עד שנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: עד שנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: חמד עמאר?
כרמל שאמה-הכהן: מיכאלי?
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה אמרה חצי שנה.
כרמל שאמה-הכהן: הממוצע עד עכשיו זה שנה ו-10 חודשים בערך.
שי חרמש: אני רוצה לומר דבר אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אתה אמרת את דעתך.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מטלון, בבקשה.
משה כחלון: אני לא יודע, דנו פה ואמרנו טובת האזרחים, טובת העסקים, טובת הצרכנים, וכשזה הגיע לסעיף הזה, אני לא יודע.
משה כחלון: יש הצעת ממשלה, אני שמעתי את חבר הכנסת חרמש אומר שהוא צמוד להצעות הממשלה ושר האוצר.
משה כחלון: אני מציע לאמץ את הצעת הממשלה, אני חושב שזה נכון.
דב קוטלר: אבל לא מדובר על הניכיון.
משה כחלון: אדוני היושב ראש, האם זה ברור שכשמדובר על אורכה לא מדובר על סעיף הניכיון?
קריאה: בוודאי שלא, רק על יג.
דב קוטלר: אני רוצה קודם כל לחדד לחבר הכנסת מוץ מטלון; הבקשה שלנו לא מתייחסת לתחום הניכיון, חבר הכנסת מטלון, אלא לפתיחת ישראכרט וברשותך לזה אני רוצה להקדיש את הדברים.
דב קוטלר: אני רוצה לפנות לחברי הכנסת בבקשה מאוד אישית.
דב קוטלר: אנחנו מבקשים תקופת מעבר של שנתיים עד שלוש.
דב קוטלר: ברור לכולנו שלי נגרם נזק כלכלי בלתי סביר, ברור לכולנו שאני מנהל ארגון שיהיה למהלך הזה השפעות כלכליות גם על העובדים שלו וגם משמעויות נוספות מול ציבור הצרכנים שכולנו מנסים להגן.
דב קוטלר: כשאני מנהל ארגון בתקציב תלת שנתי, אמנם לא הגעתי לרמה של דו שנתי, אבל תלת שנתי, אני מתכנן מהלכים רב שנתיים ובתכנון הזה אני נדרש לעשות שינויים בארגון במינימום כאבים, במינימום כאבים לחברה ובמינימום כאבים לציבור.
דב קוטלר: לכן בקשתי היא, כדי לאפשר לחברה להיערך ולפתח מנועי צמיחה שיפצו על הנזק הכלכלי, ללא שום קשר לניכיון, לאפשר לנו תקופת מעבר שעולה על שנתיים וכמו אמר השר מקודם, האויב של הטוב זה המצוין.
דב קוטלר: המטרה של החקיקה מושגת ועם כל הכבוד נתאפק כולנו עוד שנתיים, שנתיים וחצי, שלוש, ונחיה עם זה בשלום.
כרמל שאמה-הכהן: שר האוצר עכשיו מדבר.
יובל שטייניץ: אני מקבל את דבריו של מר קוטלר שעשוי להיגרם לחברה שהוא עומד בראשה נזק כלכלי.
יובל שטייניץ: יחד עם זאת, וזאת מטרת החוק, לעשרות אלפי בתי עסקים קטנים כבר נגרם נזק כלכלי ואנחנו רוצים להוציא אותם מהר ככל האפשר מהנזק הזה, מ"עבדות לחירות" או מכבילה לחירות, לא נקרא לזה שעבוד, כבילה לחירות.
שי חרמש: הצעתי פדיון שבויים.
יובל שטייניץ: כל אנשי המקצוע באוצר, מתאמים מאוד משמעותיים שנבדקו, סבורים ששישה חודשים הם די והותר במקרה הזה מכיוון שבעצם כבר נעשו כל ההכנות.
יובל שטייניץ: אם אתם רוצים, הם ינמקו, אני לא חושב שיש צורך לנמק.
יובל שטייניץ: תוך חצי שנה אפשר לעשות את זה, אין שום סיבה לחכות יותר, חשבנו אפילו על שלושה חודשים, אמרנו שנלך על בטוח על חצי שנה.
יובל שטייניץ: נזק כלכלי נכון שנגרם, אם חברתך מתנגדת בצורה כזאת לחוק, אני מניח שהיא עושה את זה מטעמים טובים, אבל נזק כלכלי אחר נגרם לעסקים קטנים שמחכים לחוק הזה כמו חמצן, כמו אוויר לנשימה ולא צריך לתת להם לחכות, לא שנה ולא שנתיים, אפילו שישה חודשים זה הרבה.
דב קוטלר: ברשותך, אני אענה להערתך.
יובל שטייניץ: לא, אין דיאלוג בינינו.
יובל שטייניץ: שמעתי אותך ועניתי.
דב קוטלר: בשורה אחת.
דב קוטלר: האוצר הציג נתונים השוואתיים לגבי הפריפריה והוא הראה, האוצר, לא אני, בדיון ב-6.6, שהפרשי העמלות ביני לבין המתחרים בפריפריה 3%-4%.
דב קוטלר: כתוצאה מבקשת ועדת הכלכלה הורדנו, ביוזמתנו, ב-14 באפריל, את המחירים ב-10%, כך שהנזק כפי שמתואר על ידך כבר לא קיים, ולכן הבקשה היא מאוד עניינית, כי כבר טיפלנו בסוגיה שהעלית.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מתחייב להשאיר את ההנחה הזאת עד שהחוק ייכנס לתוקף?
שי חרמש: חבר הכנסת שאמה.
אלי אפללו: רגע, רגע.
שי חרמש: חבר הכנסת אפללו, אתה לא יכול להשתיק אותי כל הזמן.
שי חרמש: אני יוזם חוק, אני רוצה גם ל---
אלי אפללו: תגיד.
שי חרמש: כן, בדיוק, כשאתה מרעים בקולך כל הבניין שומע.
כרמל שאמה-הכהן: קרקס 'קדימה', תקשיבו רגע.
יוחנן פלסנר: חבר הכנסת שאמה, בוא לא נעשה פוליטיזציה של החוק הזה.
אלי אפללו: לא, כולם תומכים, אין בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד השר וסגנו, נשמעו פה דעות של חברי הכנסת, חברי הוועדה, כולל חברי קואליציה.
יוחנן פלסנר: עוד עמדה קצרה.
יוחנן פלסנר: אני עוד פעם מצטער, כי היה לי עוד משהו במקביל, אבל אני ניהלתי חברת תוכנה---
כרמל שאמה-הכהן: עזוב את ההיסטוריה.
כרמל שאמה-הכהן: כולם אמרו מספר.
כרמל שאמה-הכהן: מה התקופה הסבירה?
יוחנן פלסנר: אני יודע שממשקים הרבה יותר פשוטים, ניהלתי חברה הרבה יותר קטנה, לוקח הרבה זמן.
יוחנן פלסנר: שאלתי את שר האוצר אילו הכנות, כי רק הנושא של הממשקים לדעתי לוקח לפחות שנה.
כרמל שאמה-הכהן: מה סביר מבחינתך?
יוחנן פלסנר: במובנים של מודל עסקי חדש, שאני מניח שהמשמעות היא ההעלאה של הזה לצרכן---
כרמל שאמה-הכהן: אתה מוכן לסכם?
כרמל שאמה-הכהן: שנה או שנתיים?
יוחנן פלסנר: שנה או שנתיים, לא יודע.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, אתה רוצה לאכול ולהישאר רזה.
יוחנן פלסנר: שנתיים.
יוחנן פלסנר: העליתי.
נחמן שי: הוא העלה בשבועיים את הממוצע.
אלי גבאי: שני משפטים.
אלי גבאי: ב-2007 נכנס כבר המאסטרקארד לסליקה.
אלי גבאי: המאסטרקארד הוא בעיה באחוז גבוה יותר מאשר מה שאנחנו מדברים היום.
אלי גבאי: לסיפור הזה לקח חצי שנה, נקודה, והמערכת כבר קיימת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע פשרה שלא מקובלת על הממשלה, שכתבה אותה היועצת המשפטית של הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: היא מדברת על תחילה של שישה חודשים ממועד הפרסום, דהיינו בעוד קרוב לשבעה חודשים, חודש ייקח כל הטכניקה של הפרסום, והוראות המעבר לגבי סולקות קיימות, עשרה חודשים ממועד התחילה, שסך הכל קרוב ל-17 חודשים, שמביא אותנו---
קריאה: זה לעקר את החוק.
יובל שטייניץ: אני רוצה לבקש.
יובל שטייניץ: רבותיי, לא מיוצגים פה בחדר, במסגרת המגזר העסקי, כשאני מאוד מכבד את מי שמיוצג פה, אותם עשרות אלפי בעלי עסקים קטנים שמחכים לזה כאוויר לנשימה, לכן צריך לעשות את זה כמה מהר שרק אפשר.
יובל שטייניץ: גם הם בעלי עסקים וקשה להם וזה מכביד להם ואנחנו פה, עם ועדת הכלכלה, הולכים לעשות צעד גדול לקראתם.
יובל שטייניץ: לא צריך לתת להם לחכות שנה וחצי, לא צריך לתת להם לחכות שנה, אפשר לעשות את זה תוך שישה חודשים.
יובל שטייניץ: תנו להם את החמצן לנשימה הזה.
יובל שטייניץ: אל תתנו להם לחכות סתם.
יובל שטייניץ: זו תקווה כל כך גדולה, עכשיו הם יחכו שנה וחצי?
שי חרמש: חבר הכנסת שאמה, אני קודם כל קורא לכולם להיות כחלונים.
שי חרמש: אם זה טוב, זה יכול לעבוד מחר.
שי חרמש: מה רוצה כרגע ישראכרט אני מבין, הוא רוצה פיצוי כספי.
דב קוטלר: לא ביקשתי פיצוי.
שי חרמש: אני מתרגם את זה, דב.
שי חרמש: כבוד השר, מה שרוצה דב קוטלר זה פיצוי.
שי חרמש: המערכת יכולה להיכנס שלושה חודשים, שישה חודשים, שמונה חודשים, אני לא מבין איך זה עובד, אני חושב שאפשר לפתור את הבעיה.
שי חרמש: באה כרגע חברת ישראכרט ואומרת 'נגרם לי נזק כספי', אז אני אומר, 20, 30 שנה הרווחת את זה, נגמר העניין, חוזרים למתכונת חדשה.
שי חרמש: עכשיו השאלה האם אני צריך לטפל בחייט בשדרות או בישראכרט, אותי מעניין החייט בשדרות.
דב קוטלר: החייט בשדרות קיבל מענה מלא לבקשתו בעקבות בקשתו של יושב ראש ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: למי מחברי הכנסת יש הצעה לשינוי סעיף בחוק?
שי חרמש: אני בעד החוק.
כרמל שאמה-הכהן: לא שאלתי מי שבעד.
כרמל שאמה-הכהן: מי יש לו הצעה לשינוי הסעיף?
אתי בנדלר: הסעיף מדבר על תחילה מיידית.
אתי בנדלר: ולגבי חברות קיימות, אפשר לדחות את זה.
אתי בנדלר: קודם כל הצעת הממשלה מציעה תחילה מיידית, אין כאן סעיף של תחילה דחויה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה שמית על הצעת הממשלה.
יוחנן פלסנר: יש את ההצעה שהציעה היועצת המשפטית.
כרמל שאמה-הכהן: מי רוצה להעלות הצעה שהיא יותר מהממשלה?
יוחנן פלסנר: את הפשרה של היועצת המשפטית.
אלי אפללו: מה שאמרה היועצת המשפטית, זו הצעה שמקובלת עליי.
כרמל שאמה-הכהן: זה מביא אותנו לסוף 2012.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אגיד לך מה הסיבה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אסביר, אתה עושה את עצמך עכשיו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו משנים עכשיו, אנחנו באים לקבוצה, לא משנה מי שלא תהיה, משנים לה את המשחק, צריך להיות הוגנים.
קריאה: העסק הזה נגרר מ-1999.
קריאה: את לא היית אז, אבל הם היו אז.
קריאה: גם אם תגידו מיידי, המימוש הוא סדר גודל של חודשים רבים, חצי שנה זה רק החיבור והיישום ייקח חודשים רבים.
קריאה: אני מבקש רשות דיבור.
קריאה: אדוני היושב ראש, אדוני השר, אנחנו שמענו פה גם חברי קואליציה שמדברים על שנתיים וכך הלאה, אנחנו שמענו את הצעת הממשלה, אני חושב שאם אנחנו רוצים באמת להעביר את החוק הזה בצורה ראויה, בואו נלך על איזה שהיא פשרה שהיא הגונה, של שנה או משהו כזה, סביב השנה, כדי שנלך באמת על איזה פשרה, שנצא מפה בתחושה---
אתי בנדלר: אדוני מציע שנה.
קריאה: שישה ועוד שישה.
אתי בנדלר: זו הצעת הממשלה.
אתי בנדלר: התחילה תהיה בעוד שישה חודשים והוראות מעבר שישה חודשים אחרי בלי הארכה.
אתי בנדלר: אבל אז המשמעות היא שאם אתה מדבר על תחילה בעוד שישה חודשים, אז כל החוק יחול בעוד שישה חודשים, גם הסעיפים שמדברים על סולקים חדשים, ככל שיהיו, ניכיון, כולם.
קריאה: יש הסכמה שניכיון לא, כולם מסכימים לזה, אז למה---
אבי גבאי: הצעת הממשלה זה שישה ועוד שישה.
אתי בנדלר: הצעת הממשלה היא תחילה מיידית, לגבי סולקות קיימות בעוד שישה חודשים עם אפשרות להאריך בשישה חודשים נוספים.
אתי בנדלר: מה שמוצע כרגע זה שהתחילה תהיה בעוד שישה חודשים עם אפשרות להאריך לגבי סולקות קיימות בשישה חודשים.
יוחנן פלסנר: איציק, אחרי שעשו הנחה, עיקר האפקט של החוק זה ההעברה של---
צבי אגמון: אנחנו ביקשנו שנה או שנתיים תקופת מעבר לגבי כניסת התוקף של המנפיק הגדול, של הפתיחה שלי.
צבי אגמון: כל השאר לא עניין ונדמה לי שאנחנו מסתפקים פה בדבר שלא אנחנו ביקשנו.
צבי אגמון: כלומר הבקשה שלנו היא לתת---
כרמל שאמה-הכהן: ברור לנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עושים ככה; יהיה סעיף תחילה של שישה חודשים ממועד הפרסום.
כרמל שאמה-הכהן: הוראות המעבר, לא נשנה את הוראות המעבר שהציעה הממשלה, שישה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: ועל זה אנחנו מצביעים עכשיו.
צבי אגמון: אבל זה אומר שתוך שישה חודשים יש פתיחה של ישראכרט.
אתי בנדלר: לא, בעוד שנה.
צבי אגמון: רבותיי, יש פה טעות משפטית, הוראת המעבר עוסקת במתן רישיון למי שהיה קיים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מעבירים לייעוץ המשפטי והיא תבדוק את הנוסח, אז אחרי זה אם תרצה תעביר לה הערות.
כרמל שאמה-הכהן: כוונת הוועדה---
קריאה: למה לעכב את סעיף הניכיון?
קריאה: הוא לא מפריע לאף אחד.
כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמה להחריג את סעיף הניכיון?
כרמל שאמה-הכהן: החרגנו את הסעיף.
אתי בנדלר: ההערה של עורך דין אגמון נכונה, הוראת המעבר מתייחסת אך ורק לנושא הרישוי, איננה מתייחסת לתחולת החוק על סולק גדול.
כרמל שאמה-הכהן: אוקי, אז אנחנו לוקחים בחשבון בהצבעה את ההערה של עורך דין אגמון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מוסיפים את התוספת של הוועדה של תאריך תחילה שישה חודשים ממועד הפרסום, ומחריגים את ההוראות של הניכיון.
אתי בנדלר: זאת אומרת שאתה, בנוסף להוראת המעבר המוצעת על ידי הממשלה, האם אתה מציע הוראת מעבר שלגבי סולק גדול, החיוב שלו, לאפשר---
קריאה: מנפיק גדול, לא סולק גדול.
אתי בנדלר: יש לך של מנפיק גדול, לאפשר לכולם לסלוק אותו, תחול רק בעוד שישה חודשים או בעוד שנה?
אתי בנדלר: זאת אומרת שמחריגים סעיף נוסף בנוסף להוראות המעבר המוצעת על ידי הממשלה.
ישראל דוד: חבר הכנסת שאמה, יושב ראש הוועדה, לטעמנו ללכת לרמה הפרקטית.
ישראל דוד: ברמה הפרקטית יש קודם כל להפעיל את כל המערכת לפי החלטה מיידית, הדבר הזה לוקח תשעה חודשים, רשומות, חיבורים, התממשקות, תשעה חודשים.
ישראל דוד: חודשיים שלושה רשומות, ואחר כך התממשקות שישה חודשים.
ישראל דוד: עכשיו צריך לחתם בתי עסק, צריך להתחרות קצת, צריך להגיע עם התחרות אל הלקוחות, הפתיחה דה פקטו של מיידי זה סדר גודל של שנתיים איך שלא יהיה.
ישראל דוד: לדחות את ה-99 עד היום לעוד שנתיים ופחות או יותר לתת לכל אחד מהמנהלים הכלליים הנוכחיים לסיים את הקדנציה בשקט ותו לא, ולהערכתי החוק הזה עוקר בעצם.
ישראל דוד: ..
ישראל דוד: אני לא חושב שהיתה כוונה כזאת.
דב קוטלר: אלה לא העובדות.
ישראל דוד: מר קוטלר, תעשה לי טובה, היינו כבר במותג ישראלי, אנחנו עברנו בכל המקומות.
ישראל דוד: אנחנו בלפתוח את השוק לתחרות, אנחנו בלחסל את הכוח המונופולי וכדי לעשות את זה במיידיות, המשמעות היא סדר גודל של זמן של חודשים רבים.
דב קוטלר: אני מניח שזה אינטרס שמביא את הרווח לוויזה כאל.
דב קוטלר: בוא לא נשכח את האינטרס הכלכלי, מי נפגע ומי מתעשר מהאירוע הזה.
דב קוטלר: לפחות ברור לחברי הוועדה שוויזה כאל משוכנעת שהיא תצא נשכרת ומרוויחה מהאירוע הזה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, עוברים להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: יש מי מחברי הכנסת שרוצה להעלות את ההצעה שאני הצעתי?
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי מעלה את זה להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה מתעקשת שיש לה רוב להצעה המקורית, בואו נבחן את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת נחמן שי, שנה בסך הכל?
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה נפלה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד הצעתו של חבר הכנסת נחמן שי – מיעוט נגד - רוב ההצעה לא נתקבלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בוא נגיד שאני לא מרחמת פה על אף אחד, לא על ויזה, לא על ישראכרט, על אף אחד פה לא בא לי לבכות.
כרמל שאמה-הכהן: עוברים להצביע על הצעת הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעת הממשלה?
יובל שטייניץ: של חצי שנה עם הארכה אפשרית.
אתי בנדלר: הצעת הממשלה איננה מתייחסת למנפיק גדול.
קריאה: חשוב לציין שיש החרגה לניכיון.
נטע דורפמן: הממשלה מציעה; ההצעה היא שכל החוק ייכנס לתוקף באופן מיידי, למעט סעיף 36יג כנוסחו בהצעת החוק, שייכנס לתוקף שישה חודשים מיום הפרסום וגם הודעת המפקח על הבנקים לגבי מי נכלל כמנפיק גדול תינתן גם היא שישה חודשים מיום הפרסום.
נטע דורפמן: ההודעה הראשונה.
אתי בנדלר: ובנוסף לזה הוראת המעבר כפי שהצעתם כפי שהיא.
אתי בנדלר: עכשיו אני יודעת על מה מצביעים.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לסגור את החוק?
אתי בנדלר: עכשיו אפשר לסגור את החוק.
אתי בנדלר: עכשיו אפשר להצביע על הנוסח.
אתי בנדלר: תעשה שוב הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: שוב הצבעה, לאור ההבהרה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעת הממשלה עם ההבהרה?
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד לא נגד.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד החוק - רוב החוק אושר החוק אושר.
כרמל שאמה-הכהן: ברכות לכולם.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את הישיבה הראשונה של ועדת הכלכלה להיום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הצעת חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התש"ע-2010, הצעת חוק ממשלתית מ/511, וכן בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף 4(4) בדבר חובת מבקש היתר לשימוש בסמל נוהל משופר למסור הצהרה בדבר הרשעה בפלילים.
כרמל שאמה-הכהן: בעצם, זוהי הצעת חוק הסטנדרטים למוצרי פירות וירקות בחקלאות.
כרמל שאמה-הכהן: קיימנו כבר ישיבה אחת וכמעט סיימנו את הכנת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שהיום נצליח להשלים את החקיקה ולהתגבר על כל המחלוקות שנותרו כי מדובר בהצעת חוק חשובה.
כרמל שאמה-הכהן: היא אומנם באה ממשרד החקלאות אבל זו הצעת חוק צרכנית שאמורה להבטיח לצרכן ודאות לגבי המוצר שהוא קונה, גם לגבי בטיחות המוצר – מבחינת בריאות וכיוצא באלה – וגם מבחינת האיכות, כך שהסיווג וההפרדה בין מוצרים איכותיים פחות לאיכותיים יותר יהיו אמיתיים ומבוססים על סטנדרטים אובייקטיביים.
איתי עצמון: היו מספר סעיפים שלא אושרו.
קריאה: מה עם הרוויזיה?
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל ברוויזיה, קודם כול.
יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, הייתי מבקש הערה לסדר לפני שנתחיל בהקראה.
יצחק וקנין: אני משום מה שמעתי שלגבי חלק מהדברים שסיכמנו עליהם בישיבה הקודמת, משרד החקלאות חזר בו, או משרד האוצר חזר בו.
יצחק וקנין: אני חושב שלאור הדברים האלה צריך לשקול את הדברים לעומק אם באמת אנחנו רוצים להמשיך את החקיקה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: מנכ"ל משרד החקלאות, במה דברים אמורים?
יצחק וקנין: החקיקה הזאת קובעת ותשית על החקלאים השקעות גדולות, ורבותי, חלק מהחקלאים לא יעמדו בהשקעות האלה אם המדינה לא תשים מצידה, מבחינתה, את אותם סכומי כסף.
יצחק וקנין: בישיבה הקודמת שאלתי את השאלה הזאת.
יצחק וקנין: משום מה, האוצר אפילו הדגיש ואמר: לא יהיה כסף לטובת החוק הזה.
יצחק וקנין: ואם לא יהיה כסף, רבותי, מישהו חושב שהחקלאים יכולים לממן את כל העלויות?
יצחק וקנין: מדובר כאן על עלויות גבוהות מאוד, רבותי – גם במיכון, גם בציוד, בהרבה דברים.
יצחק וקנין: נכון ששמעתי את מנכ"ל משרד החקלאות בישיבה הקודמת אבל אני חושב שצריך שהדברים יובהרו בצורה ברורה ולא שאנחנו נגמגם ואחרי כן נמצא את עצמנו בבור ללא תחתית.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, בבקשה.
יוסי ישי: אין ספק שברמת החקלאים, יידרשו פה השקעות.
יוסי ישי: בכל העשורים האחרונים מאז הקמת המדינה, משרד החקלאות במסגרת חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, תמך בהשקעות תשתית בכל הנוגע לייצוא, ולכן בכל מה שקשור בחקלאות לייצוא קיימים בתי אריזה וסטנדרטים גבוהים, חדרי קירור, ציוד מיכון.
יוסי ישי: אנחנו לא מימנו במסגרת החוק, השקעות לשוק המקומי, ואין ספק שבמסגרת החוק הנוכחי אנחנו עולים מדרגה.
יוסי ישי: אנחנו למעשה יוצרים הלימה מלאה בין תוצרת השוק המקומי לבין הייצוא.