GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ישי: אם עד היום הקפדנו ועמדנו בסטנדרטים גבוהים בכל מה שקשור בייצוא, החוק הזה למעשה מעתיק ומחייב את החקלאים לעמוד באותם סטנדרטים גם לשוק המקומי, וזה מחויב המציאות.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי העלויות?
יוסי ישי: אנחנו מדינה מתקדמת, ולא יעלה על הדעת שאנחנו ננקוט במערכת דואלית בין יצוא לשוק המקומי.
יוסי ישי: השוק המקומי צריך להיות זהה לייצוא.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאוד בעד.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי השאלה?
יוסי ישי: אנחנו נידבר עם האוצר ונצטרך בשנים הבאות לכוון את מדיניות ההשקעות כך שהתשתית לשוק המקומי תותאם לתשתית בייצוא כדי שהחקלאים יוכלו לעמוד בסטנדרטים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אנחנו מאשרים את החוק הזה, מה רמת העלויות שתושת על חקלאי ממוצע?
מאיר פרוש: 100 מיליון שקלים בשנה.
יוסי ישי: חקלאים שמייצרים גם לשוק המקומי וגם לייצוא, לגביהם לא יהיה שינוי מבחינת ההשקעה.
יוסי ישי: חקלאים שעוסקים רק בגידול לשוק המקומי, יצטרכו לבצע שינוי והתאמה בתשתית.
יוסי ישי: בתי האריזה שלהם יצטרכו להיות משודרגים לסטנדרטים של יצוא, דהיינו - שרשרת קירור, מכונות מיון כדי שיוכלו לעמוד במתכונת המיון שמופיעה כאן בחוק, מתקני קירור - כל המתכונת, כל השרשרת בשוק המקומי צריכה להיות מותאמת לייצוא.
יוסי ישי: כל המגדלים שעד היום עסקו בשוק המקומי ולא היו להם בתי אריזה שמותאמים לעמוד בחוק הסטנדרטים, יצטרכו לעמוד.
יוסי ישי: זה לא ייעשה בשנה אחת, זה בטח יתפרס על שלוש עד חמש שנים.
יוסי ישי: אנחנו כמשרד החקלאות נכוון את מדיניות ההשקעות במינהלת ההשקעות לעניין, ואנחנו נבוא בדברים עם משרד האוצר כדי לתגבר תקציבים במינהלת ההשקעות לנושא.
יצחק וקנין: יוסי, מדובר בערך על 100 מיליון שקלים לשנה לטובת החוק הזה, ואני חושב שזה יידרש מהחקלאים.
יוסי ישי: גם אם נלך על 100 מיליון שקלים בשנה, מדובר על בין 20 ל-25 מיליון שקלים מענק.
יוסי ישי: אלה שיעורי המענק.
יוסי ישי: מאחר שהחוק הזה חשוב, גם משרד החקלאות וגם משרד האוצר יכוונו את מדיניות ההשקעות בשנים הבאות לדבר הזה.
יצחק וקנין: צריך שתהיה אמירה כזאת.
יוסי ישי: אני אומר את זה.
יצחק וקנין: האמירה הזאת לפרוטוקול.
יצחק וקנין: מה יהיה מחר עם אותו חקלאי שצריך לעבוד?
מעין נשר: מעין, רפרנטית חקלאות באגף תקציבים, משרד האוצר.
מעין נשר: אני רוצה להדגיש שכמובן, אין שום בעיה להידבר אבל בסיכומים שלנו עם משרד החקלאות, למשרד החקלאות יש תקציב להשקעות.
מעין נשר: הוא כמובן יכול לכוון את התקציב שיש לו כרגע להשקעות, אם יצטרך בשנים הקרובות, לנושא של החוק.
מעין נשר: אנחנו לא מתחייבים לתת תקציב נוסף על מנת לקיים.
מעין נשר: ..
כרמל שאמה-הכהן: התשובה שלך ברורה.
מעין נשר: לתת תקציב נוסף על מנת לממש את המערך.
יצחק וקנין: נציגת משרד המשפטים, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
יוסי ישי: אני מבקש להבהיר כאן עוד הבהרה לפני שהיושב-ראש יסכם.
יוסי ישי: הסיכומים התקציביים בינינו לבין האוצר תקפים לשנים 2010 ו-2011.
יוסי ישי: החוק למעשה אמור להיות מאושר עכשיו.
יוסי ישי: אנחנו אמרנו שהחוק ייכנס לתוקפו תוך שנה, זאת אומרת אנחנו מדברים על תקציבים לשנת 2012 ואילך.
יוסי ישי: במסגרת דיוני התקציב שמשרד החקלאות יקיים עם האוצר לשנים 2012 עד 2017, זה יהיה אחד הנושאים המרכזיים.
יצחק וקנין: יוסי, יושבת פה נציגת משרד המשפטים ואני חייב לחדד את הדברים, אני רוצה שהם ייכתבו בפרוטוקול, אני לא אומר אותם סתם.
יוסי ישי: מקובל עלי.
יצחק וקנין: מחר יבוא משרד המשפטים ויגיד: אני לא נותן לך מענקים לתוצרת מקומית, או משרד האוצר יחד עם משרד המשפטים.
יצחק וקנין: אני לא אעשה איפה ואיפה – מי שמייצר לייצוא, יקבל את אותו מענק אבל מי שמייצר לתוצרת המקומית - - -
יוסי ישי: אם אתה חושש מהחסם - - -
יצחק וקנין: ודאי שאני חושש.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא נותן לו לענות, חבר הכנסת וקנין.
יוסי ישי: אני רוצה לענות לך.
יוסי ישי: כל מה שנאמר כרגע, נאמר במישור התקציבי.
יוסי ישי: במישור החוקי אין בעיה בכלל.
יוסי ישי: בחוק עידוד השקעות הון יש שלוש מטרות, ובין היתר, מטרת ההתיישבות.
יוסי ישי: גם היום אנחנו מממנים השקעות, במיכון למשל, בכל הארץ.
יוסי ישי: אנחנו מממנים השקעות במטעים בכל הארץ.
יוסי ישי: אנחנו רק נצטרך פה לחדד ולהדגיש את העניין.
יוסי ישי: מבחינה חוקית אין בעיה בכלל.
יוסי ישי: בחוק עידוד השקעות הון אנחנו יכולים לממן השקעות במסגרת מה שנקרא, חקלאות מקיימת, גם באזור המרכז, ואנחנו מממנים באזור המרכז.
יוסי ישי: לא זו הבעיה.
יוסי ישי: הבעיה היא לא חוקית.
יוסי ישי: החוק מאפשר.
יוסי ישי: יכולה להיות בעיה תקציבית, אני אמרתי – ואני מוכן שזה יירשם בפרוטוקול ויחייב את משרד החקלאות ואת משרד האוצר – שהחל מ-2012, כשהחוק הזה ייכנס לתוקפו, משרד החקלאות ומשרד האוצר ירכזו מאמץ כדי לשדרג את התשתית לשוק המקומי, שתעמוד ברמה של יצוא.
יוסי ישי: מאיר יפרח: אז בוא נגמור את זה קודם, ואחר כך ניגש לחוק.
יוסי ישי: למה אתם רצים כל כך עם החוק אם זה כל כך מלא בחורים?
יוסי ישי: יש לנו ויכוח עם המשרד איפה זה יהיה, במועצה יש בפירוש התנגדות לגוף ביצועי של המשרד, שלא מאמינים בו שהוא יוכל לקיים את נושא הפיקוח במסגרת חוק מועצת הצמחים.
יוסי ישי: הלכנו לקראת העניין הזה.
יוסי ישי: כשחזרנו חזרה הם הפכו את כל הנושאים האלה, כולל נושא של פלילים שעכשיו מודיעים לי שבעקבות ההערה שלנו הנושא הזה מוסדר – ואני מברך על כך.
יוסי ישי: בי"ת, יוסי, לא היתה שום הכנה האם 100 מיליון שקלים זה מספיק, לא היתה שום עבודה בנושא, אין שום הדרכה, אין חינוך, אין שום דבר בעניין הזה מוכן - מעבר לערוץ לנושא הזה של חקיקה ואחר כך נראה שיתחילו לבוא פקחים, כמו מינהלת ההגירה והטלת קנסות, אני מרחם על החקלאי שיתפסו לו את התוצרת באמצע הדרכים, בדרך לשוק, יחרימו לו אותה, וילך לקנסות ולאגרות.
יוסי ישי: עם זה לא מתקדמים.
יוסי ישי: אני חושב שצריך להשקיע, לעשות תוכנית עבודה כמה העלויות האלה, לרכז את הנתונים שעדיין לא ריכזתם – לרכז נתונים לגבי מה אמורה להיות העלות, לקיים הדרכה, חינוך והכנת החוק לשלוש שנים, לעשות את ההשקעות המתאימות, שהשוק הסיטונאי יהיה גמור מבחינת סטנדרטים, כי אתה לא יכול לדרוש; באחיטוב עדיין ממיינים חלק בחממה, בלי קירור ובלי מזגנים את המלפפון, ולדרוש מהם, עכשיו תתחילו לרוץ עם סטנדרטים.
יוסי ישי: אני אומר לך, כבוד היושב-ראש, אני הסתובבתי בעולם, כולל משרד החקלאות שהסתובב.
יוסי ישי: מבחינת האיכות אין חוק כזה בעולם.
יוסי ישי: זה חוק מיותר, זה חוק שמישהו יוזם אותו, החקלאים לא צריכים אותו.
יוסי ישי: אני מציע לוועדה להסתובב בשוק הסיטונאי של היום לפני שמחליטים על החוק, לערוך סיור קטן בשוק הסיטונאי – לא ב"רנג'יס" ששם אין שום קשר לחוק שלנו ולמזג-האוויר שלנו מבחינת האיכויות.
יוסי ישי: לעשות סיבוב בשוק הסיטונאי, לראות איך החקלאים בשוק המקומי מייצרים בתנאים האלה תוצרת מעולה.
יוסי ישי: הבעיה היא אחר כך ברשתות, שמערבבים את התוצרת אחרי שהם קונים אותה מהסיטונאים או מהחקלאי שהגיע, אחר כך מפזרים אותה בתוך הרשת.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מתפזר מהנקודה שאנחנו מדברים עליה.
מאיר פרוש: הפיקוח, סוכם בזמנו שהוא יתחיל - - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו לא בנקודה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים עכשיו על הכסף.
מאיר פרוש: אני אומר שלא נעשתה שום הכנה בנושא הכסף.
כרמל שאמה-הכהן: אמרת.
מאיר פרוש: אני מציע – תשלח חזרה את משרד החקלאות לעשות עבודת הכנה לגבי עלויות, לבקש את אישור האוצר, בכתב – אני מכבד מאוד את יוסי ואני סומך על המילה שלו, אבל מחר יש שר אחר, מחר יש מנכ"ל אחר – ואני לא כל כך בוטח בכל הדיבורים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, גם לי לא ברור.
כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת נחוקק חוק ואחרי כן נדון עם האוצר?
יוסי ישי: חוק עידוד השקעות הון בחקלאות מאפשר למשרד החקלאות לממן השקעות בשיעורי מענק של בין 20% ל-25%.
יוסי ישי: השאלה היא מה מדיניות ההשקעות.
יוסי ישי: עד היום, מדיניות ההשקעות היתה עם הפנים לייצוא.
יוסי ישי: בשנים האחרונות, משרד החקלאות שינה כיוון ומדיניות ההשקעות היא מה שנקרא, לחקלאות מקיימת – שמירת סביבה, שמירת בריאות הציבור, רווחת בעלי-חיים, הגנת הסביבה.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נכתוב את זה בחוק.
מאיר פרוש: מה זה שייך לחוק שלנו, יוסי?
כרמל שאמה-הכהן: גם קודם התחלת לדבר בלי רשות דיבור.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נרשום את זה בחוק.
יוסי ישי: את מה?
כרמל שאמה-הכהן: את ההתחייבות שלכם, שזה יבוא מהשקעות הון – לעגן דברים בחוק.
מיכל סגן כהן: חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, לב ליבו של החוק, שבעצם התוכנית שבה משקיעים מדי שנה היא בהתאם לתוכנית שמשרד החקלאות מגבש מדי שנה.
מיכל סגן כהן: המנכ"ל מצהיר פה שזה ייכנס לתוכנית לפי חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, אבל אני לא יכולה לכתוב בחוק הזה הוראות שישפיעו על חוק עידוד השקעות הון בחקלאות.
מיכל סגן כהן: המשמעות היא שכל פעם שמדינת ישראל תרצה להשקיע לפי תוכנית פיתוח באיזשהו ענף, יצטרכו לכתוב את זה בחקיקה.
מיכל סגן כהן: זה דבר שהוא לא מתיישב עם הוראות החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אז איך פותרים את הבעיה?
מיכל סגן כהן: המנכ"ל מצהיר שזה ייכנס לתוכנית העבודה.
מיכל סגן כהן: נכון?
מיכל סגן כהן: כך הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל זה לא על בסיס הצהרה שלו.
כרמל שאמה-הכהן: צריך פה משהו שהוא בלתי הפיך.
כרמל שאמה-הכהן: הוא היום מנכ"ל, מחר הוא לא מנכ"ל – לא שאני מקווה אבל יש מצב עולם כזה.
יוסי ישי: יש מצב.
כרמל שאמה-הכהן: אז מה עושים?
לאה ורון: אז אולי הוא יהיה מנכ"ל האוצר...
כרמל שאמה-הכהן: אז יבוא מנכ"ל, יגיד: אני לא ישבתי בדיון הזה ואני חושב אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו נוציא פה חוק שיטיל על מישהו מעמסה כלכלית שהוא לא יכול לעמוד בה?
כרמל שאמה-הכהן: איך מקבעים ומבססים - - -
יוסי ישי: מה ההצעה של אדוני?
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע, אני לא מכיר את המאטריה הזו בכלל, אני רק לא רוצה שיהיה מצב שאנחנו עושים משהו – אלא אם כן היית אומר:
כרמל שאמה-הכהן: הגישה שלי שהחקלאים צריכים לממן את הכול לבד.
יוסי ישי: בהחלט לא.
יוסי ישי: תשתית ציבורית.
כרמל שאמה-הכהן: ואז היינו דנים ושוקלים ומכריעים בזה, אבל אם יש הסכמה ויש הבנה שהחקלאים אמורים לקבל איזשהו סיוע מהמדינה בעניין הזה, איך - - -
יצחק וקנין: דרך אגב, אני רוצה להעיר פה.
יצחק וקנין: מדינת ישראל היא המדינה שנותנת סבסוד הכי נמוך, וכמעט ולא נותנת, לחקלאים.
יצחק וקנין: זו המדינה שכמעט ולא מסבסדת את החקלאות.
יצחק וקנין: תראו מה קורה באירופה – עלויות המים באירופה הן באפס אחוז לעומת מדינת ישראל.
יצחק וקנין: החקלאים היום מממנים את המים, יש לזה השלכה על המחירים שאנחנו משלמים, ומי שייקח את הטבלאות ויראה מה מקבל החקלאי בגין התוצרת שלו, מה האזרח הפשוט משלם, מי עושה את כל הרווח ואת כל ההון – זה אותם משווקים ואותם אלה שמוכרים את התוצרת החקלאית.
יצחק וקנין: זה שהכול מובן מאליו, אנחנו הולכים לשוק ורואים את כל התוצרת החקלאית, זה בזכות העבודה הקשה מאוד שהחקלאים עובדים.
יצחק וקנין: אם אני לוקח את המדינה לפני 15 שנה – היא היתה מסבסדת מעל 200, 300 מיליון סבסוד חקלאי, היום אין דבר כזה, כמעט אין סבסוד חקלאי.
יצחק וקנין: הגורם היחידי שלגביו עדיין יש סבסוד היום זה הביצה, חוק הגליל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא פותחים עכשיו דיון מורחב.
כרמל שאמה-הכהן: האם אפשר לכתוב בחוק שהוראות חוק זה מותנות בהכנת תוכנית השקעות שתאושר?
מיכל סגן כהן: אני מוכרחה להגיד לכם – אני חוששת מהשלכות רוחב של הצהרה כזאת, כי אנחנו היום עוסקים, למשל בחקלאות יש ועדה שמינה המנכ"ל לעניין רפורמה בענף החזיריות.
מיכל סגן כהן: מחר אני אדרש בענף החזיריות להבטיח מימון מדינה כדי שהחזיריות יפסיקו לזהם את מימי מדינת ישראל.
מיכל סגן כהן: אני חושבת שאם אני מצהירה דבר כזה פה, בחקיקה כזאת, השלכות הרוחב שלה עלולות להיות כאלה שהיום לא ניתן לצפות אותן.
ד"ר סער פאוקר: אפשר להציע הצעה בנושא הזה?
ד"ר סער פאוקר: אני, עם כל הכבוד, מצטרף לדברים שאמרה היועצת המשפטית של משרד החקלאות.
ד"ר סער פאוקר: מבחינה משפטית אני רואה קושי – למרות שאני רוצה שזה יהיה, אני רואה קושי מהותי לכתוב בחוק שזה מותנה במימון מהמדינה.
ד"ר סער פאוקר: אני מציע הצעה חלופית, ברשות היושב-ראש.
ד"ר סער פאוקר: שלשר החקלאות תהיה סמכות, באישור הוועדה הנכבדה, ועדת הכלכלה, להאריך, לדחות את מועד תחילת החוק בכל פעם בחצי שנה או בשנה.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא יבקש להאריך?
ד"ר סער פאוקר: אם יורשה לי לסיים.
ד"ר סער פאוקר: לכתוב בחוק שהשר יעשה שימוש בסמכותו בשים-לב למידת ההיערכות של המגדלים ליישום החוק.
כרמל שאמה-הכהן: ועדיין זה תלוי בו.
ד"ר סער פאוקר: אני מסכים אבל זה יותר מוצלח.
אילן אשל: סליחה, אני רוצה להעיר הערה מהותית לגבי עצם המימון של הנושא הזה.
אילן אשל: קודם כול, גם אם משרד החקלאות יסכים ויממן 25%, מה שמותר לו בחוק להשקעות הון, עדיין המגדל מממן 75%.
אילן אשל: למרבית החקלאים – בעיקר ליותר קטנים, שמשווקים בשוק המקומי – לא יהיה את המימון, או שזה צריך להתפרס על שנים מאוד ארוכות.
אילן אשל: לכן, ללא תוכנית שמראה תוך כמה זמן ובכמה מימון אפשר לעשות את המבצע הזה – שהוא מבצע חשוב, אין לי ויכוח עליו – אני חושב שצריך לדחות את החוק עד שתהיה תוכנית כזאת.
איתי עצמון: יש מספר סעיפים שאדוני לא אישר.
איתי עצמון: בסעיף ההגדרות יש שתי הגדרות שלא אושרו.
כרמל שאמה-הכהן: ועד הסוף סיימנו?
איתי עצמון: סיימנו אבל דילגנו על מספר סעיפים.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל מהראשון שעליו דילגנו.
איתי עצמון: אתה לא רוצה לחזור לשתי ההגדרות שדילגנו עליהן?
כרמל שאמה-הכהן: כן, נלך לפי הסדר.
יוסי ישי: הגדרת "הנוהל הבסיסי".
כרמל שאמה-הכהן: קראנו אותו, עכשיו רק מאשרים.
יוסי ישי: לא הצבענו.
מיכל סגן כהן: ראשית, להגדרת המכירה.
מיכל סגן כהן: היתה בקשה לכתוב "למעט לצריכה עצמית".
מיכל סגן כהן: בדקנו את זה, וכפי שנסביר עוד מעט, התוספת הזאת מיותרת מאחר שצריכה עצמית – בעצם הפיקוח לעניין איכות מתחיל בשלב השיווק ולאחר המיון.
כרמל שאמה-הכהן: "הנוהל הבסיסי".
מיכל סגן כהן: " "הנוהל הבסיסי" – נוהל שנקבע לפי סעיף 3(ב) ובו קבועים תנאים בסיסיים לייצור או לשיווק צמחים.
כרמל שאמה-הכהן: הערות להגדרה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההגדרה של "הנוהל הבסיסי"?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הגדרת "נוהל בסיסי" נתקבלה.
איתי עצמון: הגדרת "שיווק".
מיכל סגן כהן: " "שיווק" – כלל השלבים של תהליך שיווק צמחים המיועדים למכירה לצרכנים, לרבות יבוא, מיון, אריזה, סימון, הובלה ואחסון;"
מאיר פרוש: לא ברור הסעיף הזה.
יוסי ישי: הסעיף הזה בא להגדיר את המונח "שיווק".
לאה ורון: הוספתם "יבוא" ומחקתם "פרסום".
יוסי ישי: הוספנו יבוא.
יוסי ישי: שיווק זה גם יבוא.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הגדרת "שיווק", עם השינויים?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הגדרת "שיווק", כולל השינויים, נתקבלה.
מיכל סגן כהן: "הסדרת הייצור והשיווק 3(ב) השר יקבע נוהל בסיסי, שיפורטו בו תנאים לייצור ולשיווק צמחים, לרבות לעניין בטיחות ואיכות פנימית וחיצונית של הצמחים, ובלבד שתנאים לעניין בטיחות הייצור והשיווק יהיו בהסכמת שר הבריאות; איכות לעניין סעיף קטן זה, לעניין שיווק בלבד, והחל משלב המיון;"
מאיר פרוש: למה שלב המיון?
מאיר פרוש: שלב השיווק.
אילן אשל: משלב השיווק.
אילן אשל: זה מה שסוכם.
מאיר פרוש: שלב השיווק, לא שלב המיון.
מאיר פרוש: שלב המיון זה אצל המגדל בכלל.
יוסי ישי: אני אסביר.
יוסי ישי: לעניין בטיחות, בטיחות זה למעשה בריאות ציבור, אנחנו צריכים להקפיד על השימוש בחומרי הדברה, להקפיד על שימוש בדשנים, להקפיד על שימוש במים שוליים, קולחין ואחרים.
יוסי ישי: ולכן, הבקרה והפיקוח לגבי בטיחות צריכים להיות משלב הזריעה ועד שזה מגיע למעשה לסל של הצרכן.
יוסי ישי: בטיחות – עניין של פיקוח, השקיה, או דישון, או זרעים - היא בכל התהליך.
יוסי ישי: מאידך, מה זה איכות?
יוסי ישי: זה גודל פרי, זה צבע פרי, זה בשלות פרי, זה פגיעות מכניות – אם קיימות- בפרי.
מאיר פרוש: סוכר.
יוסי ישי: סוכר, למשל, מתיקות.
יוסי ישי: כל השלב של השדה לא מעניין אותנו, מעניין אותנו רק שלב השיווק.
יוסי ישי: היכן מתחיל שלב השיווק?
יוסי ישי: זה בדיוק כמו בייצוא.
יוסי ישי: ברגע שמונח משטח שבתוכו כבר נמצאים הקרטונים של התוצרת הארוזה, זה השלב שמשם אנחנו מתחילים פיקוח על איכות.
יוסי ישי: זאת אומרת, פקח שמגיע ורואה משטח שעליו מונחת כבר התוצרת שמוכנה לצאת לשווקים – כמו בייצוא – רשאי להוציא תיבה אחת, לבחון את תכולתה ולראות שתכולתה תואמת לסטנדרט של אותה תיבה.
יוסי ישי: מכאן זה מתחיל.
יוסי ישי: לכן, בחוק כתוב שבקרת איכות מתחילה משלב המיון.
יוסי ישי: בתקנות ייאמר מה שאמרתי אני, משלב המיון, מרגע שאצווה מוכנה כבר למשלוח, כאשר הקרטונים בתוך האצווה כבר ארוזים.
יוסי ישי: זה בדיוק התהליך שאנחנו עושים בייצוא.
רענן בר-נס: ביקשנו שזה יהיה בשווקים, יוסי.
רענן בר-נס: אמרנו שזה יהיה מהשווקים והלאה, ולא במשק של החקלאי.
מאיר פרוש: ולא בדרך.
יוסי ישי: אני מסביר שוב.
יוסי ישי: מתי מתחילה בקרת האיכות?
יוסי ישי: כאשר בבית האריזה שלך - - -
כרמל שאמה-הכהן: בייצוא כבר יש תהליך כזה?
כרמל שאמה-הכהן: איפה הוא מתחיל?
כרמל שאמה-הכהן: יוסי ישי: בדיוק אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שאצווה מוכנה לייצוא, היא ארוזה לייצוא, הפקח יכול להוציא, לא לפני.
רענן בר-נס: לא נכון, יוסי.
רענן בר-נס: הבקרה נעשית באשדוד או בלוד על-ידי השירותים להגנת הצומח.
מרים פרוינד: או אצלך בבית.
פנינה אורן: או אצלך בבית.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה בדיוק את אותו מנגנון.
יוסי ישי: בדיוק אותו מנגנון – לפרוטוקול.
יוסי ישי: אותו מנגנון בדיוק.
יוסי ישי: זה יחייב אותנו.
יוסי ישי: אותו מנגנון – ואני רוצה שיירשם בפרוטוקול כדי שאם אני לא אהיה פה מחר, שמישהו יעשה את זה.
יוסי ישי: זה בדיוק אותו דבר.
איתי עצמון: אבל אנחנו צריכים להבין מה כתוב בחוק.
איתי עצמון: האם תוכלי לחזור על הנוסח שאתם מציעים?
מיכל סגן כהן: "השר יקבע נוהל בסיסי, שיפורטו בו תנאים לייצור ולשיווק צמחים, לרבות לעניין בטיחות ואיכות פנימית וחיצונית של הצמחים, ובלבד שתנאים לעניין בטיחות הייצור והשיווק יהיו בהסכמת שר הבריאות; איכות לעניין סעיף קטן זה, לעניין שיווק בלבד, והחל משלב המיון;"
יוסי ישי: ואני אומר, תוספת שלי לפרוטוקול – שלב המיון בתקנות זהה למה שקיים בייצוא, דהיינו כאשר אצווה מוכנה למשלוח.
אילן אשל: אנחנו מבקשים שזה יהיה כתוב פה ובייצוא.
כרמל שאמה-הכהן: זה בתקנות.
מאיר פרוש: בייצוא אין בית אריזה.
מאיר פרוש: יוסי, תבהיר את הנקודה הזאת.
יוסי ישי: אמרתי לפרוטוקול – זה יהיה בדיוק כמו לייצוא, דהיינו ברגע שהסתיימה פעולת המיון והאריזה, והקרטונים בתוך המשטח כבר מוכנים למשלוח, רק אז נעשית הבדיקה, וזה יהיה בתקנות.
רענן בר-נס: יוסי, כשאתה אומר משלב המיון, זה עוד לא קרטונים.
רענן בר-נס: צריך להבהיר, אנשים לא מבינים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא הבהיר.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר מה הוא מתכוון במיון.
רענן בר-נס: תשנה גם את המינוח של המיון.
רענן בר-נס: המיון זה לפני האריזה.
כרמל שאמה-הכהן: החידוד יהיה בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר בבירור, כבר כמה פעמים הוא חזר לפרוטוקול.
יוסי ישי: בדיוק, בתקנות.
יוסי ישי: אני אומר את זה על דעת היועץ המשפטי שלי, לא המצאתי את זה.
אילן אשל: אנחנו נצטרך לראות את התקנות.
יוסי ישי: כשנגיע לתקנות, אתם תהיו שותפים.
יוסי ישי: הן יאושרו על-ידי הוועדה.
יצחק וקנין: התקנות מגיעות ממילא לאישור ועדת הכלכלה.
מאיר פרוש: לא במשאיות, רק בשווקים, החל מהשווקים – כמו בייצוא.
מאיר פרוש: במדף – או ברשתות או בשווקים עצמם.
כרמל שאמה-הכהן: אולי אפשר להוסיף: בדומה לתהליך בייצוא.
יוסי ישי: זה לא מונח משפטי.
איתי עצמון: אם אפשר להבהיר לעניין השאלה שנשאלה בוועדה בנושא צריכה עצמית, כיצד הנוסח החדש נותן מענה, למען הבהרת הדברים.
יצחק וקנין: שאלה לאיתי.
יצחק וקנין: האם התקנות יובאו לאישור ועדת הכלכלה?
מיכל סגן כהן: הצמח נדרש לעמוד בשני פרמטרים – אחד לעניין בטיחות ואחד לעניין איכות.
מיכל סגן כהן: לעניין בטיחות, כל צמח – בין אם הוא לצריכה עצמית של החקלאי ובין אם לשיווק, הוא חייב לעמוד בתנאים האלה.
מיכל סגן כהן: לעניין איכות, הוא לא חייב לעמוד בתנאים.
מיכל סגן כהן: אם הוא רוצה לאכול משהו שהוא איכותי פחות או שהוא עומד מתחת לרמה הנדרשת, זכותו לאכול את זה ולהאכיל את בני משפחתו.
מיכל סגן כהן: ולכן, כתוב שהאיכות היא החל משלב השיווק והחל מהמיון.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3(ב)?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד סעיף 3(ב) – פה אחד סעיף 3(ב), כולל התיקונים, נתקבל.
מאיר פרוש: אנחנו מתנגדים למהלך הזה.
איתי עצמון: הסעיף הבא בתור הוא סעיף 4, לגביו יש בקשה לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הבקשה לדיון מחדש שהקראנו בתחילת הדיון?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף 4(4) בדבר חובת מבקש היתר לשימוש בסמל נוהל משופר למסור הצהרה בדבר הרשעה בפלילים, נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון מחדש אושר.
כרמל שאמה-הכהן: מה השינוי המוצע?
לירון אדלר מינקה: בסעיף 4(4) ביקשנו שמי שמבקש לקבל היתר לסמל בנוהל משופר יצהיר שאין לו הרשעות בפלילים.
לירון אדלר מינקה: ערכנו בדיקה נוספת עם המחלקה הפלילית, ואם אתם רוצים, גבי תרחיב.
לירון אדלר מינקה: זה משהו שאנחנו כבר לא רוצים לדרוש אותו היום.
כרמל שאמה-הכהן: למחוק את פסקה (4)?
לירון אדלר מינקה: כן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מציעים למחוק את 4(4), את ההצהרה בדבר הרשעות פליליות.
גבריאלה פיסמן: אני מבקשת להסביר לוועדה מדוע אנחנו מבקשים למחוק את פסקה (4).
גבריאלה פיסמן: מדובר בעצם בהצהרה בדבר הרשעה בפלילים.
גבריאלה פיסמן: בערך באותו מועד שפורסמה הצעת החוק ב"כחול", פורסמו במקביל המלצות של ועדת קנאי, ועדה לבחינת חוק המרשם הפלילי.
גבריאלה פיסמן: על-פי המלצות הוועדה, בקשה של מעסיק או של אדם אחר לקבל מידע פלילי בדרך של תצהיר, מהווה עבירה פלילית שהעונש עליה הוא שנתיים מאסר, כך שבעצם הסעיף הזה כשלעצמו הוא עבירה פלילית.
גבריאלה פיסמן: לפיכך, מוצע למחוק את הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד מחיקת 4(4)?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה למחוק את סעיף 4(4) נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: המחיקה אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הבא.
איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 12.
כרמל שאמה-הכהן: כולו לא הוצבע?
איתי עצמון: כולו לא הוצבע.
כרמל שאמה-הכהן: מה היתה הבעיה שם?
כרמל שאמה-הכהן: מפקחים ומשרד הבריאות.
כרמל שאמה-הכהן: האם סגרתם את הפינה הזאת?
מיכל סגן כהן: אני אקריא עם התיקון שאנחנו מבקשים להכניס: השר רשאי להסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, ופה אנחנו נוסיף:
מיכל סגן כהן: בהסכמת השר שהעובד נמנה מבין עובדי משרדו.
איתי עצמון: אני שואל את משרד המשפטים האם התוספת הזאת נחוצה, אם היא נהוגה בחקיקה, כי יש לנו מספר דוגמאות בחקיקה – למשל, בחוק תכנון משק החלב נקבע שהשר מסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, ולא נאמרה התוספת הזאת.
גבריאלה פיסמן: באופן כללי, הנוסח המקובל הוא מבין עובדי המדינה.
גבריאלה פיסמן: אין מניעה, אם משרד ממשלתי מבקש, שזה יהיה בהסכמת השר הספציפי.
איתי עצמון: שאלה אם זה לא נושא שקשור כבר לתהליכי עבודה פנימיים בתוך משרדי הממשלה, והשאלה אם יש צורך לכתוב את זה במפורש כאן.
לירון אדלר מינקה: משרד הבריאות מאוד ביקש שנכניס את זה.
לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני, הרי אפשר לדרוש את ההסכמה הזאת גם בלי שזה כתוב בחוק, ואני בטוחה שיעשו את זה בתיאום, אבל אם משרד הבריאות עומד על זה, מבחינתנו אין מניעה.
איתי עצמון: אם תוכלי לחזור על הנוסח שאתם מבקשים.
מיכל סגן כהן: השר רשאי להסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, בהסכמת השר שהעובד נמנה על עובדי משרדו, לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כל השינוי?
מיכל סגן כהן: השינוי היחידי זה "הסכמת השר שהעובד נמנה על עובדי משרדו".
מאיר פרוש: יוסי, ביקשנו את החוק הזה לעשות בתיאום.
מאיר פרוש: שמשרד החקלאות יחליט שגם מבין עובדי מועצת הצמחים – זה גם גוף משותף למדינה – שתהיה אפשרות שמתוכם גם יהיו פקחים, לא רק מינויים פוליטיים בתוך המשרד, להחזיר את רשות הפיקוח בדלת האחורית.
מאיר פרוש: יש לנו כבר ניסיון בעניין הזה, של 40 עובדי פיקוח מתקציב פתוח כדי להסדיר נושאים אחרים.
מאיר פרוש: מועצת הצמחים זה גוף וזרוע ביצועית של המשרד, חשוב גם לגבי עובדיה, לפחות שליש מתוכם שיהיו גם עובדי המועצה, זה גוף משותף.
מאיר פרוש: יושב-ראש המועצה הוא ממונה על-ידי המשרד, מנכ"ל מועצת הצמחים עובד בשיתוף מלא עם המשרד, ומועצת הצמחים, יושבים בה כל הגופים – גם חקלאים, גם סיטונאים, גם המשרד וכל הגורמים האחרים, גם צרכנות, אני חושב שלא צריך לפסול עובדים ממועצת הצמחים.
רענן בר-נס: ויש היום צוותים כאלה שעובדים בשיתוף עם כל המוסדות.
לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני, לתת סמכויות פיקוח – וסמכויות הפיקוח פה הן סמכויות פיקוח רחבות – אנחנו בדרך כלל לא נותנים בקלות להרבה תאגידים סטטוטוריים, צריך לבדוק את העניין הזה יותר לעומק.
אילן אשל: - - - זה לא בקלות.
לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני הבנו שהנושא הזה סוכם, אבל בכל אופן מדובר פה על הרבה מגדלים שצריכים לפקח בעצם על חבריהם ועל עצמם, זה יוצר המון קשיים, וסמכויות הפיקוח פה הן מאוד רחבות.
רענן בר-נס: זה לא מגדלים, זה עובדי מועצה.
רענן בר-נס: ישנם היום אנשים כאלה.
מאיר פרוש: זה עובדי מועצה, זה לא מגדלים.
מאיר פרוש: עובדי מועצת הצמחים היום הם לא מגדלים, הם עובדים שכירים לכל דבר.
מאיר פרוש: ולהיפך, מגדלים לא עובדים במועצת הצמחים אלא עובדים כמו שעובדים במשרד החקלאות.
מאיר פרוש: למה לפסול אותם?
גבריאלה פיסמן: מבחינת מתן סמכויות שלטוניות לעובדים שהם חלקם אנשים פרטיים, כמו עובדי המועצה, יש עם זה הרבה קשיים משפטיים.
גבריאלה פיסמן: יש תנאים שקבעה הפסיקה להפעלת סמכויות על-ידי גורמים שלטוניים בלבד, או שיש להם זיקה שלטונית, ודין משמעתי.
גבריאלה פיסמן: אנחנו צריכים לבדוק את הנושא הזה, לא בטוח שכל התנאים האלה מתקיימים, וכרגע אנחנו מבקשים שלא לדון בזה.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12(ב), מי בעד?
איתי עצמון: (א).
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12 בכלל.
לאה ורון: לא, יש את סעיף 12(ב) (1).
איתי עצמון: וגם (ג).
איתי עצמון: כל סעיף 12 לא אושר.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל אין שם שינויים.
איתי עצמון: צריך לקרוא אותו.
כרמל שאמה-הכהן: הקראנו אותו, לא?
רענן בר-נס: אתם מובילים לכך שאנחנו בסוף נהיה אנטי החוק הזה ולא נשתף אתכם פעולה בכלל, זה מה שיהיה בסוף.
רענן בר-נס: אתם עושים הכול שאנחנו נהיה אנטי החוק הזה ולא נשתף אתכם בסוף פעולה בכלל, תנהלו אותו לבד.
אילן אשל: חקלאים לא יוכלו לחיות במדינה בצורה הזאת.
מאיר פרוש: אתם רוצים, תעשו את החוק הזה בלעדינו, ותחפשו גם את המגדלים, על מי לפקח.
אילן אשל: בשביל מה אתם צריכים את המגדלים בעניין הזה?
מאיר פרוש: אתם מנצלים מצב שבו מנכ"ל מועצת הצמחים לא נמצא, היועץ המשפטי של המועצה לא נמצא, ואתם מוציאים פה מגדלים, כשאנחנו צריכים לשמור על המגדלים כדי שלא תהיה איזו אכיפה לא הגיונית או עבודה לא הגיונית.
מאיר פרוש: אנחנו רוצים בהצלחת החוק.
מאיר פרוש: החוק הזה הוא לא כל כך עבורנו, זה רק משא עלינו.
מאיר פרוש: זה לצרכנות מיותרת, זה חוק פופוליסטי שלא צריך אותו בכלל.
מאיר פרוש: אנחנו הולכים אתכם אבל אתם מנסים כל הזמן לבטל את המגדלים ולשים עליהם רק קנסות וסידורים לא הגונים.
מאיר פרוש: ככה לא מתנהל משרד מול זרוע ביצועית שלו.
מאיר פרוש: לא רוצים, תבטלו את מועצת הצמחים.
אילן אשל: יותר מזה.
אילן אשל: החוק לא יתקיים אם לא יהיה שיתוף פעולה של המגדלים, ואנחנו רוצים שיתוף פעולה.
אילן אשל: בצורה הזאת, חבל על הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: משטרת ישראל.
להב קניזו: אדוני היושב-ראש, עורך-דין נירית להב קניזו מהייעוץ המשפטי במשטרה.
להב קניזו: כאמונים על שלום הציבור וביטחונו, אנחנו מתנגדים להענקת סמכויות פליליות, כי סמכויות הפיקוח שאנחנו מדברים עליהן הן כוללות סמכויות פליליות של חקירה, של חיפוש, של תפיסה.
להב קניזו: אנחנו לא חושבים שמתאים לתת אותן לאנשים פרטיים שהם לא כפופים לדין משמעתי, שאין להם זיקה שלטונית.
אילן אשל: זה משטרה.
אילן אשל: משטרה.
להב קניזו: ולכן אנחנו מתנגדים להעניק אותן לחברי המועצות ועובדיהן.
רענן בר-נס: את יודעת שהיום זה בידי המועצה?
יצחק וקנין: סליחה, את מכירה מה שקורה בפועל?
יצחק וקנין: בפועל, את יודעת מה קורה היום?
להב קניזו: כן.
יצחק וקנין: אז אני אומר לך באחריות – היום יש פיקוח שעובד באותה צורה, כל השנים עבד – על-ידי מועצת הלול.
יצחק וקנין: הפיקוח הזה קיים.
יצחק וקנין: הרי זה לא דבר חדש.
להב קניזו: יש מצבים שבהם ניתנות סמכויות פליליות לגופים שאין להם זיקה ישירה לשלטון המרכזי, תוצר של חקיקה מאוד ישנה שאנחנו מנסים לשנות אותה, מתוך ראייה כוללת של פיזור הסמכויות האלה בקרב אנשים שלא מתאים שהסמכויות יהיו בידיהם.