GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: אם נזדקק כאן להיתר, לא יהיו כבלים.
אברהם פורז: כל הארונות שאחר-כך הופכים ללוח מודעות, אין ברירה.
אברהם פורז: אתה שם אותם בפינת המדרכה באיזה מקום.
דני רוזן: 21ב.
דני רוזן: הנחת רשת במקרקעין פרטיים ואחזקתה.
דני רוזן: (א) הנחת רשת במקרקעין פרטיים טעונה הסכמת בעל המקרקעין.
דני רוזן: אם המחזיק במקרקעין פרטיים הוא חוכר לדורות כמשמעות בחוק המקרקעין (להלן – החוכר) או דייר מוגן כמשמעותו בחוק הגנת הדייר, נוסח משולב, התשל"ב1972- (להלן – דייר) יראו את הסכמתו של החוכר או הדייר כהסכמתו של בעל המקרקעין.
דני רוזן: (ב) היו המקרקעין הפרטיים בית משותף, טעונה הנחת הרשת הסכמת רוב בעלי הדירות וזאת על אף כל הוראה אחרת לרבות הוראה מיוחדת שנקבעה בתקנון שעל-פיו מתנהל הבית המשותף (להלן – התקנון).
דני רוזן: קבעו הוראות התקנון כי הנחת הרשת טעונה הסכמתם של פחות מרוב בעלי הדירות, יחולו הוראות התקנות.
דני רוזן: בסעיף זה, הוראה מיוחדת – הוראה בתקנון האוסרת הנחת רשת בבית המשותף.
דני רוזן: (2) שלושים יום לפחות בטרם יפנה המבקש אל בעל רשיון בבקשה להניח רשת, יודיע המבקש לנציגות הבית המשותף על כוונתו לעשות כן (להלן – הודעת המבקש).
דני רוזן: (א) לקבוע תנאים באשר לאופן הנחת הרשת לרבות תנאים שעניינם נוחות, חזות הבית או בטיחות ובלבד שאין בתנאים שתקבע כדי למנוע את עצם הנחת הרשת במועד ועלות סבירים.
דני רוזן: (4) בנוסף לנציגות הבית המשותף יחליט המפקח בתוך שלושים הימים ממועד הודעת המבקש, גם המבקש וכל בעל דירה, בעניינים האמורים בפסקה 3(ב).
דני רוזן: (א) נציגות הבית המשותף לא קבעה תנאים להנחת הרשת כאמור בפסקה (3)(א) או שקבעה תנאים כאמור והמבקש ובעל הרשיון הסכימו לתנאים האמורים.
דני רוזן: (6) (א) המפקח רשאי מטעמים מיוחדים שיירשמו להאריך את התקופה האמורה בפסקאות (3) ו-(4) להגשת הבקשה ובלבד שבעל הרשיון טרם החל בביצוע הנחת הרשת.
דני רוזן: (ב) הוראות סימן ד' לפרק ו' לחוק המקרקעין יחולו על הדיון בפני המפקח לפי סעיף זה.
דני רוזן: (ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בסמכויותיו של המפקח לפי כל דין לדון בסכסוך בין בעלי דירות לרבות אגב הנחת הרשת.
דני רוזן: (ג) הסכמה כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) או בקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) מהוות הרשאה לבעל רשיון ולאדם שהורשה לכך להיכנס למקרקעין לשם התקנה ובנייה של הרשת, אחזקתה, תיקונה, שינויה והחלפתה ולעשיית כל פעולה נלווית הדרושה לשם כך.
דני רוזן: לעניין זה רשת כבלים שהונחה בהתאם להוראות סימן ח' בפרק ב(1) או רשת שהונחה בהתאם להוראות פרק ו' בנוסחו ערב תחילתו של תיקון מספר 24, יראוה כרשת שיש לגביה הרשאה לפי סעיף זה.
דני רוזן: בעל הרשיון יתאם את כניסתו למקרקעין פרטים עם בעל המקרקעין או המחזיק בהם ולעניין רכוש משותף עם המורשה של בעלי הדירות כאמור בסעיף 21ג(א), ואולם בבקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) יתאם בעל הרשיון את תנאי כניסתו עם המבקש אלא אם כן הורה המפקח אחרת בהתאם להוראות סעיף זה.
דני רוזן: (ד) הסכמת בעלי הדירות כאמור בסעיף קטן (ב) או בקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) תחייב כל בעל דירה בין שהיה בעל דירה בשעת מתן ההסכמה או הבקשה ובין שהיה בעל דירה לאחר מכן.
דני רוזן: (ה) אין באמור בסעיף זה כדי להטיל על בעל דירה שאינו מעונין להיות מנוי חובה לחבר את חצריו לרשת או להשתתף בהוצאות הכרוכות בהנחת הרשת ברכוש המשותף שבבית ובאחזקתם.
דני רוזן: (ו) הוחזרה החזקה מדי חוכר או דייר לבעל המקרקעין, יהיה בעל המקרקעין רשאי לגבות מבעל הרשיון הסרת הרשת מהם והחזרתם ככל האפשר למצב שהיו בו אלמלא נעשה שימוש בהסכמה כאמור וכל ההוצאות להסרת הרשת יחולו על בעל הרשיון.
דני רוזן: (ז) על אף הוראות סעיף זה בעל רשיון רשאי להשתמש בסמכות המוקנית לו בסעיף זה רק אם העניק לו השר בהתאם להוראות סעיף 4(ו) את הסמכות.
דני רוזן: השר רשאי להעניק את הסמכויות הנוגעות במקרקעין, כולן או חלקן, לבעל רשיון לפי הצורך.
דני רוזן: למשל לבעל רשיון סלולרי לא ניתן אותן סמכויות כמו לבעל רשיון שצריך להניח חוטים לבתים של המנויים.
עליזה קן: הערה נוספת.
עליזה קן: בעקבות השינוי במספר הסעיפים, צריך כמובן לתקן את סעיף 72 לחוק המקרקעין, שזה תיקון עקיף.
דני רוזן: סעיף 57, הוספת כותרת סימן א' לפרק ו' - בפרק ו' לחוק העיקרי, אחרי הכותרת "פרק ו': סמכויות הקשורות למקרקעין" תבוא הכותרת "סימן א': פרשנות.
דני רוזן: את סעיף 17א כבר קראנו.
דני רוזן: סעיף 58, הוספת כותרת, סימן ב' לפרק ו' – לפני סעיף 18 לחוק העיקרי תבוא הכתרת: "סימן ב': פעולות בקרקע ציבורית".
דני רוזן: סעיף 59, החלפת סעיף 18, במקום סעיף 18 לחוק העיקרי יבוא סעיף 18 חדש ואני מקריא אותו מהנוסח הכחול.
דני רוזן: סעיף 18 - הנחת רשת בקרקע ציבורית.
דני רוזן: (א) בעל רשיון שיוענקו לו סמכויות על-פי סעיף 4ו (להלן בפרק זה – בעל רשיון) לעניין קרקע ציבורית וכל אדם שהורשה לכך, רשאי לצורך הקמת רשת, בדיקתה, אחזקתה, תיקונה, שינויה והחלפתה ולצורך מתן שירותי בזק להיכנס לקרקע ציבורית ולבצע בה את העבודות המפורטות להלן ובלבד שלהנחת הרשת ניתן אישור כאמור בסעיף 21א.
דני רוזן: (1) לערוך מדידות ובדיקות הדרושות לתכנון הרשת וכן להתקינה, לבנותה ולקיימה.
דני רוזן: (2) לחפור, להסיר אבן, אדמה ועץ, ולבצע פעולות נלוות אחרות הדרושות להפעלת הסמכויות כאמור ברישא של סעיף זה.
דני רוזן: (3) להסיר או לגזום מסביב לכל מיתקן בזק קיים או מתוכנן כל צמח המפריע לבנייתו, לקיומו או לפעולתו התקינה של המתקן.
דני רוזן: (4) לבצע בדיקה, תיקון או הסרה של מיתקן בזק הנמצא במקרקעין, וכן לבצע בו שינוי שאין בו משום פגיעה בהיקף השימוש באותם מקרקעין.
דני רוזן: (5) לפתוח כל דרך לשם ביצוע עבודות המנויות בסעיף זה ובלבד שמיד עם השלמת העבודה יחזיר בעל הרשיון את הדרך למצבה הקודם.
דני רוזן: ב.
דני רוזן: כניסה למיתקן ביטחוני על-פי סעיף זה טעונה אישור מראש של הגוף המוסמך ל כך על-פי דין לגבי אותו מיתקן.
ראובן ריבלין: לפני מספר דקות דובר כאן על האם אפשר יהיה להעביר או אי-אפשר להעביר, אמר מישהו שתמיד דרך הטלפון יהיה אפשר להעביר ואז אמרת שזה נותן יתרון אדיר לבזק.
אברהם פורז: אני רוצה לומר לכם את עמדתי ואני מקווה שזו תהיה גם עמדת הוועדה.
אברהם פורז: כל מי שיקבל רשיון לא יוכל להיכנס למקרקעין פרטיים אלא בהסכמת בעל הנכס, אבל אם בעל הנכס לא יסכים, יהיה רשאי האיש להביא את זה להכרעה שיפוטית.
אברהם פורז: למשל, במקרה מסוים מגרש אחד פרטי יכול לייקר את ההוצאה במיליוני דולרים.
אברהם פורז: נניח שהוא תקוע באמצע וצריכים לעשות פעולות שונות כדי לעקוף אותו.
אברהם פורז: גם זכות הקניין היא איננה זכות מוחלטת והיא איננה זכות להתאכזרות ולהתעמרות.
אברהם פורז: אם המדובר בהתנגדות הגיונית, או אפילו כנגד תשלום, אבל אני חושב שזה לא הפתרון מאחר שאלה מערכות ציבוריות.
דני רוזן: סעיף 60, תיקון סעיף 19(א).
אברהם פורז: רשת הכבלים הונחה בשיטה הזאת ואם היינו מכבידים עליה, אולי היא לא הייתה עד היום.
תבוא הכותרת: סעיף 62, הוספת כותרת סימן ד' לפרק ו'.
תבוא הכותרת: סעיף 63, תיקון סעיף 22.
תבוא הכותרת: כותרת הסעיף תהיה תשלום פיצויים ותיקון נזק.
תבוא הכותרת: (ב) נגרם נזק כתוצאה משימוש בסמכות או בהרשאה כאמור בסעיף קטן (א), ישלם בעל הרשיון פיצויים לניזוק.
תבוא הכותרת: (ג) החליט בעל הרשיון לדחות דרישה לפיצויים לפי סעיף קטן (ב), ימסור לתובע הודעה מנומקת בכתב על כך תוך ששים יום מיום קבלת הרשיון.
אברהם פורז: החוק של אלי בן-מנחם לא עבר קריאה ראשונה ולעומת זאת אנחנו דנים כאן בשני חוקים, גם הצעה פרטית וגם הצעה ממשלתית שעברו קריאה ראשונה.
אברהם פורז: אנחנו לא יכולים אלא לשלב את זה במסגרת פנימה בטענה שלא תיטען טענת נושא חדש.
אברהם פורז: בעיקרון אני בעד זה ואכן העברתי את זה בקריאה ראשונה.
אברהם פורז: אם עמדת הממשלה תהיה בעד, וכפי שאני שומע מהשר ומהמנכ"ל היא בעד, גם אם זה נושא חדש, נשתדל בבוא העת לשלב את זה בהצעה.
דני רוזן: בסעיף 24 לחוק העיקרי, המלים "התשכ"ט1969- - יימחקו".
עליזה קן: מדוע הניזוק צריך להוכיח שהנזק נגרם כתוצאה משימוש בסמכות?
25 שקובע: לדעתי ההוראה של סעיף 6לג היא יותר ברורה ויותר מאוזנת.
דני רוזן: אומר מר גביש שהוא רוצה שהסמכויות הקשורות למקרקעין בפרק ו' יחולו על כל בעל רשיון כללי, בין אם הוא בעל רשיון כללי למתן שירותי בזק ובין אם הוא בעל רשיון כללי לשידור, ואני מסכים אתו.
דני רוזן: הדבר השני שלכאורה השתמע מדברי מר גביש אבל כנראה שזה לא כך הוא שפרק ט', החסינויות, לא ישונה ויישאר בדיוק כפי שכתוב.
דוידה לחמן-מסר: נניח שמחר תחליטו לתת רשיון מיוחד לנושא מסוים, בעל רשיון מיוחד זכאי לקבל חסינויות?
ראובן ריבלין: לגופו של עניין, בנושא זה, אין לי בעיה.
אברהם פורז: אני מודיע על הפסקה בת רבע שעה.
דני רוזן: סעיף 35, תיקון כותרת סימן ט' לפרק ב1.
דני רוזן: בסעיף 6כ2 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) הגדרות "בעל עניין", "החזקה" ו"שליטה" – יימחקו.
דני רוזן: (ב) פסקה (2) – בטלה.
דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ג)(5)(ג), אחרי "בעל זיכיון", יבוא "בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה".
דני רוזן: (3) בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון כללי לשידור" ובמקום "הזיכיון" יבוא "הרשיון".
דני רוזן: בסעיף 6כא לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון כללי לשידור".
דני רוזן: סעיף 30, תיקון סעיף 6כב.
דני רוזן: סעיף 31, תיקון סעיף 6כד.
אברהם פורז: אני לא פותח את הנושא לדיון.
אברהם פורז: אם המועצה לכבלים באישור הממשלה תרצה להביא לוועדה דבר כזה, תביאו בהתאם לחוק הקיים אבל לא נשנה את החוק.
דרור שטרום: אם אפשר להשלים הערה טכנית שהיא לא הערה מהותית לגופו של הוויכוח על שאלת הפרסום בטלוויזיה, כן או לא.
דרור שטרום: בסעיף 6כד, סעיף קטן (ב) נאמר בראשיתו "בתוך חמש שנים מיום תחילתו של פרק זה".
דרור שטרום: אנחנו היום משנים את המונחים שקיימים בסעיף הזה ואומרים "בעל רשיון" במקום "בעל זיכיון".
דרור שטרום: לדעתי בסעיף הזה יש כמה מלים שהן מיותרות.
דרור שטרום: כדי למנוע ספק, אני מציע למחוק את המלים שנאמרו בראשית הסעיף.
הרישא יבוא: סעיף 35, 36 ו37- למיטב זיכרוני קראנו בדיון הקודם.
הרישא יבוא: סיימנו את סעיף 35 ואת סעיף 36לד(1) והיינו באמצע סעיף 36לד(2).
דני רוזן: בסעיף 6לד1 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "לשידורים", יבוא "למשדר ערוץ".
דני רוזן: (2) בערוץ ייעודי הממומן באמצעות שידורי פרסומת תקבע המועצה במכרז ובכללים תנאים והגבלות בגלל שידורי הערוץ לפי סעיף זה שיבטיחו כי בשידורי הערוץ יינתן מענה הולם לייעוד המיוחד שנקבע או למאפיינים המיוחדים לערוץ זה ובכלל זה רשאית המועצה לקבוע שיעור מן השידורים שיהיה להפקות מקומיות.
אברהם פורז: התיקון בוטל וחזרנו לדין הקיים.
דני רוזן: (3) בסעיף קטן (ו), זה תיקון טכני, "במקום "בעל זיכיון", יבוא "בעל רשיון שידור".
קטן יבוא: "(יא) השר רשאי מטעמים מיוחדים שבטובת הציבור להתיר למשדר ערוץ לשדר את הערוץ הייעודי במתכונת של שידורי טלוויזיה באמצעות לווין כהגדרתם בסעיף 6מד(א)".
אברהם פורז: הדבר השני הוא שלמרות שיש ריבוי משפטנים אנחנו לא צריכים לספק להם עבודה על-ידי הגשת עתירות ומצבים משפטיים מעורפלים.
אברהם פורז: אני לא צריך שיהיו חמש עתירות נגד שר התקשורת כי מהו הטעם המיוחד ולמה הוא החליט שיש טעם מיוחד או אין טעם מיוחד ולמה תיתן או לא תיתן לו.
אברהם פורז: אני רוצה לפטור אותך מהצרה הזאת.
אברהם פורז: אנחנו צריכים להחליט מה אנחנו צריכים לעשות.
אברהם פורז: אם אתם רוצים לומר שרק ערבים יכולים בערבית, נכתוב שמדובר בערוצים בשפות זרות שניתנים לקליטה.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שעמדת משרד התקשורת, לפחות לפי המנכ"ל, הייתה נגד ערבוב מין בשאינו מינו, אבל נפל הפור וזה כבר קבוע בחוק.
דוידה לחמן-מסר: אם אתה אומר, וזה גם חלק מהחדירה שלהם אל ציבור הלקוחות, שיש לנו ערוצי סרטים אבל יש לנו ערוצים ייעודיים גם לכם.
דוידה לחמן-מסר: אם אתה הופך את הערוץ הייעודי הזה, למרות צורכי האוכלוסייה לערוץ פתוח, אתה בעצם מסבסד ערוץ כללי על-חשבון התשתיות של בעלי הפרסומות.
דוידה לחמן-מסר: אני אומרת את הדברים גם כלפי הלווין וגם כלפי הכבלים.
דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא הייתה שהערוצים הייעודיים יעברו בכבלים ובלווין ולכן אם אתה רוצה להסדיר ערוץ עם פרסומת, חוק הרשות השנייה והערוץ השלישי מספיקים.
דוידה לחמן-מסר: הרעיון בסעיף הזה היה לעתיד.
דוידה לחמן-מסר: אם באמת יתפתחו עוד ערוצים, בהחלט יכול להיות שיש לאפשר את זה.
דוידה לחמן-מסר: הטיעון של הערוץ הערבי, אם יורשה לי, למרות שזה חשוב למדינות ערב, אני חושבת שדווקא חשוב שהאוכלוסייה כאן תקבל את כל חבילת הערוץ הבסיסי פלוס ערוץ החדשות.
דוידה לחמן-מסר: הכפרים הערביים לא מחוברים ואם אתה תיתן להם ערוץ בשפה שלהם, לא יהיה להם תמריץ להיות מחוברים.
דוידה לחמן-מסר: אם התקשורת והפס הרחב הם בשורת הקידמה, יש לנו בעצם תמריץ לאפשר להם לקבל את כל חבילת השירותים כדי שגם הם יתפתחו.
דוידה לחמן-מסר: לכן יש פה מוצר מקדם ויש פה מוצר נלווה וזה מוצר מקדם.
יוסי עבדי: אני מציע לא לתת שתי פרשנויות בדיוק נועדה הששית שבמקור הייתה ארבעים אחוז.
יוסי עבדי: צריך לזכור שהתשתית והרשיונות ניתנו בזמנו לחברות הכבלים בחינם והעמדת חלק מהתשתית הזו לרשות המדינה היא חלק מהתנאים הכוללים של המכרז לשימושיה של המדינה על-פי החלטתה.
יוסי עבדי: אין לזה שום קשר למתן האפשרות לקליטה ישירה.
אברהם פורז: אם הערוץ הערבי נכשל ואין לכם מועמדים, עם כל הכבוד תיזמו תיקון בחוק ותעבירו אותו לרשות השנייה ותעשו אותו ערוץ עם פרסומת שישודר באמצעות הרשות השנייה, אבל אל תשימו אותו כאן.
ראובן ריבלין: קודם כל צריך היה לומר שמדובר פה בערוצים ייעודיים שמשודרים במסגרת הכבלים והלווין ורק במסגרת הכבלים והלווין, כך שמי שרוצה לראות אותם צריך לשלם לכבלים וללווין.
ראובן ריבלין: זה הכלל והוא ברור.
ראובן ריבלין: נוצרה פה איזושהי דרך שהיא אנומליה לגבי הנושא של הכבלים שבו הצרכן צריך לשלם כסף לכבלים והנה פה הם נותנים פרסומות.
ראובן ריבלין: הרעיון המרכזי כפי שראיתי אותו היה שבאמת יהיו ערוצים ייעודיים שאי-אפשר להפיק אותם אלא אם כן ניתן בהם פרסומת על-מנת שאפשר יהיה לשדר אותם בכבלים ורק בכבלים.
ראובן ריבלין: היה רעיון מצד המנסח שדוידה לחמן-מסר הציגה אותו , שאם יש איזשהו אינטרס לרגע או כללי של מדינת ישראל שאותו דבר שנמצא רק בכבלים בדרך כלל יהיה גם באוויר, זאת כדי לקדם איזשהו עניין ששייך לכולם.
ראובן ריבלין: דורית ענבר באה ואומרת שהרעיון הוא בכך שאי-אפשר יהיה למכור פרסומות לאותו דבר אלא אם כן יהיה לו קהל יעד הרבה יותר גדול ולכן צריך להעלות אותו באוויר, כמו שיש דוברי ערבית, יש גם שומעי מוסיקה, ושומעי מוסיקה קלאסית הם בערך בארץ הזאת ארבעה אחוז, והאחוז הזה כולל אלה שנמצאים ורוצים להימצא ליד מישהו שאוהב לשמוע ומספרים שהם אוהבים לשמוע.
ראובן ריבלין: אם הדבר הוא כזה, אין לי כל ספק שהטיעון של דורית ענבר עם כל הכבוד יבוא ויתנגש בטיעון שלך האומר שיש פה אפליה וחוסר שוויון מוחלט, כי אני כדי להעביר את ערוץ המוסיקה צריך הרבה יותר שומעי מוסיקה ולכן אני רוצה פרסומות ושגם הערוץ הזה יעלה באוויר.
ראובן ריבלין: אני מדבר על אינטרס של מדינת ישראל ולא של אזרח מאזרחי מדינת ישראל, וכך היה בהתחלה.
ראובן ריבלין: אם הרעיון כמו שהוא, אנחנו נחזור, נקיים דיון ונבוא אליכם.
ראובן ריבלין: יכול להיות שנרד מהכל כי בעניין הזה של אינטרס מדינת ישראל אני בטוח שהכל יהיה חוקתי כי זה במטרה והכל במידה.
אברהם פורז: לדעתי או שאתם מורידים את הסעיף הזה או שאתם מעבירים את כל הסיפור של הערוצים האלה שאתם רוצים שיהיו פתוחים באוויר לרשות השנייה לפי איזשהו הסדר שיהיה ברשות השנייה.
אברהם פורז: מבחינתי אתה יכול לעשות זאת באמצעות אנטנות ולאו דווקא דרך לווין.
אברהם פורז: כרגע הסעיף לא מאושר.
דני רוזן: סעיף 6לה לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: כל סעיף 6לה עסק בחיבור בין אזורים של בעלי זיכיון, כי החוק המקורי דיבר על שלושים ומשהו זיכיונות וסעיף 6לה הסדיר את החיבור בין אזור זיכיון אחד לאזור זיכיון שני.
דני רוזן: היום פשוט אין בסעיף צורך כי קשרי הגומלין מוסדרים בסעיף 5.
דני רוזן: סעיף 39, תיקון סעיף 6לו.
דני רוזן: בסעיף 6לו לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון שידור", ובמקום "דמי זיכיון" יבוא "דמי רשיון".
דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ב), במקום "דמי הזיכיון, יבוא "דמי הרשיון".
דני רוזן: סעיף 40, תיקון סעיף 6לז.
דני רוזן: בסעיף 6לז לחוק העיקרי –
קטן יבוא: "(ג) המונע, מפריע או מעכב ביצוע שידורים בכל דרך שהיא במזיד ושלא כדין, דינו – מאסר חמש שנים".
דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ד) – (א) במקום "לבעל זיכיון" יבוא "לבעל רשיון שידור".
דני רוזן: (ב) במקום "בהקמתה, בהפעלתה, בקיומה, בבדיקתה או בתיקונה של תחנת שידור", יבוא: "בהקמתו, בהפעלתו, בקיומו, בבדיקתו או בתיקונו של מוקד.
דני רוזן: (3) בסעיף קטן (ה), אחרי "בסעיף 6ז(א)" יבוא "או (ב)", ובמקום "זיכיון" יבוא "רשיון מתאים לכך".
דני רוזן: (4) בסעיפים קטנים (ז), (ח) ו-(יא), בכל מקום, במקום "תחנת" יבוא "מוקד", ובמקום "זיכיון" יבוא "רשיון".
דני רוזן: סעיף 6לט לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: עכשיו רשת הכבלים היא במתכונת של רשת בזק ציבורית ולכן לא צריך את הסעיף המיוחד לצורך זה.
דני רוזן: אם אתה מרשה שבפיזיקה בעלי הכבלים ימשיכו להחזיק במוקד שידור, זה מקובל עליך, אתה רק מחליף את השם שלו, אתה לא משנה במהות כלום.
דני רוזן: לכן אם העיקרון שלך שאתה לא פוגע בזכויות קניין ובעלי הכבלים יוכלו לקבל רשיון שידור ולהחזיק במוקד שידור, אז אתה צריך להסדיר את כל הבעיות החשובות מאוד שדיברנו עליהם בהרחבה בכמה דיונים קודמים – פלורליזם, דמוקרטיה וכל הדברים האלו – באמצעים שהם לאו דווקא בעלויות צולבות.
דני רוזן: בדיון הקודם מניתי רשימה ארוכה של דברים שמאפשרים להסדיר את זה ולדעתי להבטיח פלורליזם ודמוקרטיה ולא פוגעים בזכויות הקניין.
דני רוזן: קודם כל, כל אחד יכול לעשות מוקד ולדחוף אותו וכולי.
דני רוזן: הפרדנו את כל מה שקשור לחדשות והוא בנפרד עם בקרות וכללים כי חדשות זה הדבר שהכי הרבה משפיע.
דני רוזן: הגבלנו כמות ערוצים שבעל מוקד יוכל להשפיע עליהם ויש לראות אם צריך להחריף בכללים.
דני רוזן: לגבי בעלות צולבת.
דני רוזן: חייבים להפריד בין בעלות צולבת בערוצים עם התוכן עצמו ובעלות צולבת בברזלים, קרי מצד אחד במוקד והמוקד הוא מאוד מאוד חשוב כאריזה אבל בסופו של דבר הוא תשתית, ובתשתית הבזק עצמה.
דני רוזן: ההתחכמות הזו שאתה מעביר משהו מאוד חשוב לשידורים למקום אחר, זה לא פותר את הבעיה.
דני רוזן: אם באמת צריך כללי בעלות צולבת, אתה חייב להחיל אותם ואם לא, אל תחיל אותם, אבל אתה לא יכול להתחמק מהבעיה.
דני רוזן: לכן אני מציע שהחוק יישאר במתכונתו הנוכחית ולבדוק טוב את כללי הבעלויות הצולבות.
דני רוזן: בהצעת החוק הממשלתית זה נשאר לשיקול דעתו של השר.
דני רוזן: אתה רוצה שזה יהיה בחוק ראשי כך שאם אתה עושה את זה בחוק ראשי כל מה שאתה צריך לעשות זה כללי בעלויות צולבות שונים לערוצים ושונים למוקד שידור וכך תפתור את הבעיה.
אברהם פורז: מר רוזן, אני רוצה לבקש ממך שתנסחו שתי חלופות: האחת, שמוקד השידור בידי חברה שלישית, שאנחנו נקבע את כללי אחזקתה.
אברהם פורז: השנייה, שמוקד השידור הוא בידי חברת התשתית.
דני רוזן: בסעיף 6מ לחוק העיקרי, במקום "בעלי זיכיונות", יבוא "בעלי רשיונות שידור".
דני רוזן: סעיף 43, ביטול סעיף 6מא.
דני רוזן: סעיף 6מא לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: הסעיף עובר מקום.
דני רוזן: סעיף 44, ביטול סעיף 6מב.
דני רוזן: סעיף 6מב לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: הוא עובר מקום ומתרחב.
דני רוזן: בסעיף 6מג לחוק העיקרי, במקום "בעל רשיון לשידור לווין, יבוא "בעל רשיון לשידורי לווין".
דני רוזן: בסעיף 6מד לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ה), במקום "פקודת הטלגרף האלחוטי (נוסח חדש) התשל"ב1972-", יבוא "הפקודה".
גדעון אביטל: אם יש מחויבות על בעל זיכיון, הדבר ברור.
גדעון אביטל: הכנסת תקבע והמועצה תקבע כללים בהתאם לכך.
גדעון אביטל: הכנסת יכולה להסמיך את המועצה לקבוע כללים לגבי הפקות מקומיות אצל בעלי רשיונות מיוחדים לשידורים וגם זה בסדר.
גדעון אביטל: אבל אי-אפשר לעניות דעתנו להטיל על חברות הכבלים או על חברת הלווין לעשות הפקות מקור בשלושים מיליון דולר, אבל בנוסף להטיל על מפיק ערוץ שחברת הכבלים קונה ממנו עוד מחויבות לעוד הפקות מקור וכתוצאה מכך המחיר לצרכן מתייקר, זה מיותר, זה לא נכון וזה לא ראוי.
גדעון אביטל: צריך לחלק את זה לקטגוריה אחת שהם בעלי הרשיונות הכלליים.
מיכאל איתן: אני חייב לשכנע אותך בדבר אחד.
מיכאל איתן: אני מבקש שהוועדה תקיים על העניין הזה דיון כי לא מעניין אותי כרגע מה תחליט הממשלה.
מיכאל איתן: אותי מעניין קודם כל אברהם פורז ואני רוצה לשכנע אותך.
מיכאל איתן: אני מבקש שתקצה לזה זמן.
דני רוזן: בסעיף 6מט1(ב) לחוק העיקרי, במקום "שידורי ארצי", יבוא "שידורים ארציים", ובמקום "ברשתות הכבלים של בעלי הזיכיון לשידורי כבלים", יבוא "במוקד שידורי של בעל רשיון כללי לשידור".
דני רוזן: סעיף 6נא לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: בסעיף 6נב לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון לשידורי כבלים", יבוא "בעל רשיון שידור".
דני רוזן: סעיף 50, תיקון סעיף 6נז.
מוריאל מטלון: אנחנו בלווין לא ביקשנו דבר.
מוריאל מטלון: לפני כשנה ומשהו קיבלנו רשיון ואנחנו נמצאים בשלב של השקעות אדירות להבדיל מהכבלים שהיום מבקשים דבר חדש ויש להם אופציה שרק לפני דקה חזרנו ושמענו אותה, להישאר במשטר החוק הקיים ואז אין שום שינוי לגביהם.
מוריאל מטלון: בתקנות שלנו נאמר שכל עוד יש לנו עד חמישים אלף מנויים – תודה לאל עברנו את זה – יש לנו שני אחוז מזמן השידור הבסיסי.
מוריאל מטלון: עד שנגיע למאתיים אלף מנויים – חמישה אחוז.
מוריאל מטלון: 350 אלף מנויים – שבעה אחוז.
מוריאל מטלון: חצי מיליון מנויים – עשרה אחוז.
מוריאל מטלון: אלה התקנות והן נוהלו עם מר עבדי במסגרת משא ומתן ספציפי ופרטני כשהתווכחנו על כל מספר.
מוריאל מטלון: על-סמך זה קיבלנו את הרשיון.
מוריאל מטלון: על הסעיף הזה היה ויכוח ואדוני השאיר אותו להצבעה אם זה יהיה שמונה לעשרה אחוזים או עשרה אחוזים אבל זאת מגבלה שלא קיימת לגבינו.
מוריאל מטלון: לגבינו תפרו סעיף אחר שקראתי אותו.
משה גביש: כשנכנס עכשיו הלווין הוא קיבל הנחות בתחרות שלא היו לשום גוף אחר.
משה גביש: כאשר נכנסנו לשוק השיחות הבינלאומיות שני מתחרים אחרים, לא יצא החוק שאמר שפלאפון לא יכולים לתת שירותים מסוג מסוים.
משה גביש: כאשר נכנסו מובילי שיחות בינלאומיים, לא היה דבר כזה.
משה גביש: הלווין קיבל כל מיני הנחות בכניסה לשוק.
משה גביש: בחוק הזה יש, אני לא יודע אם מאות אבל בוודאי עשרות, פגיעות בחברות הכבלים ובמה שהן עושות ובהשקעות שכבר הושקעו.
משה גביש: בחלק מהדברים האלה אנחנו מסכימים, עם חלק אנחנו מתווכחים והכל לגיטימי.
משה גביש: מה שעכשיו אומרים אנשי הלווין זה שגם מהיום והלאה יהיו בעצם שני כללים ולא חשוב הסעיף הספציפי.
משה גביש: על חברות שנותנות אותו שירות, מעבר לכל מה שכבר ניתן קודם, יחולו בעצם שתי מערכות כללים.
משה גביש: על הכבלים תחול מערכת כללים אחרת ועל הלווין תחול מערכת אחרת.
משה גביש: אני אומר שהתזה שאתה הצגת נראית לי כדבר שהוא חסר הגיון.
משה גביש: מה לך יותר מזה שגם על דעתך החוק פגע בזכויות קנייניות של בעלי זיכיון?
משה גביש: בא הבג"ץ וגם הוא אמר.
משה גביש: בחוק יש סעיף שאומר שמגיע פיצוי, אבל שללו לנו זכות שהייתה בזיכיון.
משה גביש: אנחנו מבקשים שאותם כללים יחולו על שני גופים שנותנים את אותו שירות.
אברהם פורז: בעיני מי שקיבל על סמך תנאים מסוימים רשיון, גם אם הוא לא שוויוני עם מישהו אחר ואין שוויון מוחלט, אני לא מרע לו את התנאים תוך כדי כללי המשחק.
אברהם פורז: הסעיפים ינוסחו באופן כזה.
אברהם פורז: לכם היו 12 שנים לכאורה שמנות שעכשיו נגמרו לכם ואתם באים לשבע שנים רזות אולי.
אברהם פורז: אנחנו יודעים מה מצבו של הלווין.
דוידה לחמן-מסר: סעיף 6כ שדנו עליו בפעם הקודמת עסק בשאלה כמה מתוך סך כל הערוצים שישודרו באמצעות החברה שיהיה לה רשיון כללי לשידורים יכול שיהיו בבעלותה.
דוידה לחמן-מסר: לגבי הלווין אין כללים כאלה.
אברהם פורז: אני שואל אותך הגברת לחמן-מסר כמשפטנית, מה מונע משפטית מהגברת ענבר כמועצה לכבלים - כשהיא חושבת שמה שאת אומרת זה נכון – להזמין אותם, לעשות להם שימוע ולהטיל עליהם את הגזרה הזאת.
דוידה לחמן-מסר: חברות הכבלים משדרות ביחד ואף אחד לא משדר מאזורו.
דוידה לחמן-מסר: מכוח הסעיף הזה רשאית המועצה לקבוע כמה מכסת ערוצים תהיה בפריסה ארצית וזו המשמעות של ערוצים משותפים.
דני רוזן: אנחנו עומדים לעשות כאן כמה שינויים.
דני רוזן: קודם כל, אנחנו מגדילים את סמכויות המועצה כאשר את כל נושא התוכן רוצים לרכז במועצה.
דני רוזן: אני לא חושב שיש מישהו שמתנגד ואני לא חושב שזה פוגע בבעל הרשיון.
דני רוזן: לכן אני מציע את הדבר המעשי הבא.
דני רוזן: ההערה לזכויות המעבר היא נכונה.
דני רוזן: אני מציע קודם כל לקבל את ההערה של דורית ענבר לגבי סעיף 6כ1 כי אני חושב שהיא במקומה.
דני רוזן: כמו כן אני מציע להוסיף כאן הוראת מעבר ספציפית כאשר נעשה סריקה ונוודא שלא פוגעים בזכויות באיזה פרט זה או אחר ונוציא הוראת מעבר מתאימה.
ראובן ריבלין: לכן אני מבקש לעשות זאת על-מנת שנוכל להתקדם.
ראובן ריבלין: אני חושב שדנו בחוק הזה מספיק ונדמה לי שאנחנו יודעים שכולם רוצים רק בטובתה של מדינת ישראל ואין פה אף ישראל שפועל לצד זה או אחר וכולם רק מדברים על הדברים שבאמת נוגעים לצרכן ולציבור.
ראובן ריבלין: תפקידנו להביא לידי גמר של החוק הזה, אבל כל אחד מושך כמובן, ובצדק, לצד שהוא רואה בו את האינטרס שלו ואנחנו צריכים להיות כאן אותם אלה שיבואו ויעשו צדק וסדר בין האינטרסים השונים כאשר פעמים הם עולים בקנה אחד, פעמים הם יכולים לחיות תחת קורת גג אחת ולפעמים צריך להכריע ביניהם.
ראובן ריבלין: אם נגיע למצב בו יש איזשהו הבדל גישה בין הכנסת על-ידי נציגה אברהם פורז לבין משרד התקשורת למשל ו/או משרד המשפטים שתמיד נמצא בצד אחד, נעשה שתי גרסאות.
אברהם פורז: לגבי העניין של התרת פרסומת בכבלים ובלווין.
אברהם פורז: אני לא יודע מאין באה השמועה שיש בכוונתנו להתיר פרסומות בכבלים ובלווין.
אברהם פורז: קיבלתי מכתב מאיגוד המפרסמים שרוצה פרסומת בכבלים ובאיזשהו מקום היה פרסום שגם הממונה על ההגבלים רוצה זאת, ואני מבין שמר שם-טוב נזעק ונרעש על-מנת שלא יצא שלא שקלנו את העניין, למרות שבהצעה הממשלתית אין דבר וחצי דבר בעניין הזה וכך גם בהצעה הפרטית של מספר חברי כנסת.
אברהם פורז: המצב נוכחי מאפשר התרת פרסומת בכבלים אם המועצה לכבלים, באישור הממשלה ובאישור ועדת הכלכלה, החליטה על כך וזה קיים מהיום הראשון שהחוק הזה נחקק.
יאיר פלדמן: מעבר לכך.
יאיר פלדמן: יש הצדקה מוחלטת לאפשר לעוד מפרסמים להיכנס לתחום הפרסום בטלוויזיה, דבר שנמנע מהם בגלל התעריפים.
יאיר פלדמן: היום התעריפים הם גבוהים, תעריפי הכניסה, המדיה איננה ממוקדת ואיננה מפולחת.
יאיר פלדמן: כל השיווק המודרני עומד על כך שאני מייעד את מוצריי ואת התשדירים לקהל מסוים.
יאיר פלדמן: אם אני צריך לפרסם מוצר פלוני, משקה, ובעצם מפזר את הפרסום בתשדיר של כל מי שהוא לא יהיה, ברור שעלות הבזבוז היא ענקית כי חלק גדול מהצופים שלו אינם רלוונטיים לא למשקה ולא לתחבושות ההגייניות או למה שזה לא יהיה.
יאיר פלדמן: לכן הפרסום הממוקד, אם זו עיתונות מקומית מאפשרת פרסום ממוקד, אם זה ערוצים שהם לחובבי ספורט או לחובבי תרבות או מה שזה לא יהיה, זה ממוקד אליהם.
יאיר פלדמן: הטיעונים שכאילו בגלל המצב הזה הטלוויזיה תהיה יותר זולה, לא במובן של המחיר, אין להם על מה לסמוך.
יאיר פלדמן: זו הצורה שמאפשרת לעוד ערוצים להתפתח וליצור עוד תכנים והתכנים האלה יהיו בערוצים ממוקדים, ואז אדם יבחר לפרסם בערוץ לחובבי תרבות, לחובבי ספורט או בתוכנית של דודו טופז.
דרור שטרום: הדבר הזה אני חושב שהוא לא טוב.
דרור שטרום: המחוקק נתן עליו בזמנו את דעתו בחוק הזה כשהוא כתב ב1986- שני דברים: האחד, שבעל זיכיון כפי שהיה אז מקובל לא ייטול פרסומת בשידוריו, והשני, שבתום חמש שנים מיום תחילתו של הפרק – דהיינו, כך חשב המחוקק בשנת 1991 – רשאי השר לאחר התייעצות להתיר את הדברים הללו.
דרור שטרום: זאת אומרת, המחשבה הייתה לתת הגנה - והמחשבה הזאת היא נכונה בכל תעשיית ינוקא – לתעשייה בתחילתה.
דרור שטרום: חמש השנים הללו חלפו לפני עשר שנים ואין שום סיבה במדינת ישראל בשנת 2001 לאפשר חסימה כזאת טוטאלית של תחרות בפרסומת.
דרור שטרום: אשר לטיעון שתחרות בפרסומת תביא לטלוויזיה גרועה, כפי שנאמר כאן בקדם הדיון לפני שעתיים וחצי.
דרור שטרום: אני רוצה להסב את תשומת לבכם לשני דברים כאשר האחד הוא שהפתרון של התרת הרסן, התרת התחרות בפרסום לא חייב להיות פתרון גורף.
דרור שטרום: אפשר גם לקבוע איזה שהם אבני דרך שלאורכם הדבר הזה נעשה ולא חייבים לפתוח את הכל.