GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דרור שטרום: הדבר הזה יוצר עיוות ואני חושב שהגיע הזמן לסיים אותו.
דרור שטרום: לא חייבים לסיים אותו בבת-אחת.
דרור שטרום: אל תשכחו שיש לנו פרסום שכפוף לכללים מסוימים.
דרור שטרום: כמו שהפרסום כפוף היום לכללים שהרשות השנייה עושה, ואני לא שמעתי מאף אחד אומר שהכללים האלה אינם עובדים או שהם לא תקינים – ואם צריך, מתקנים אותם – יכולה להיות רגולציה עם אותם כללים על הפרסום.
דרור שטרום: רגולציה יכולה לפתור את הבעיה הזאת.
דרור שטרום: חשוב לנו לזכור את ההקשר הספציפי של החוק הזה.
דרור שטרום: אנחנו מדברים כאן על בעלי רשיון כלליים אבל אנחנו מדברים גם על בעלי רשיונות מיוחדים.
דרור שטרום: דהיינו, אנשים שבאים עם ערוץ ורוצים להעביר אותו ברשת הכבלים.
דרור שטרום: את האנשים האלה אנחנו רוצים לעודד.
דרור שטרום: אם לא תהיה להם אפשרות לקבל מימון בין היתר מפרסום, לפחות לתת לאנשים האלה את האפשרות ליהנות ממימון כזה כי אחרת היא לא תהיה להם, יהיה לנו עוד פעם את בעלי הרשיונות הכלליים ותו לא.
שמואל שם-טוב: תבטלו את חוק הרשות השנייה, אל תדרשו מערוץ 2 שום דבר, אל תדרשו מערוץ 3 שום דבר אלא תנו לכולם לפרסם ואז זה יהיה בסדר ותהיה תחרות הוגנת.
שמואל שם-טוב: במצב שמדינת ישראל אומרת שהיא רוצה לדרוש כמות כזו של השקעה מכל זכיין שבאמת היא בלתי סבירה ואנחנו עומדים ודורשים את זה על קוצו של יוד, עכשיו אתם אומרים שאת הזכות היחידה שנתנו לכם – נתנו לכם את הזכות לפרסם – אנחנו לוקחים ומפזרים לכולם.
מרדכי שקלר: הנקודה היותר חשובה.
מרדכי שקלר: תקשורת זה לא רק מידע ולא צריך להכביר מלים בעניין הזה.
מרדכי שקלר: אנחנו רואים בתקשורת גם סוכן תרבות משמעותי.
מרדכי שקלר: צריך לזכור שחשוב לשמור על ההבחנה בין הנרו-קסטינג לברוד-קסטינג.
מרדכי שקלר: ברגע שנותנים לכולם פרסום, הרסתם את ההבחנה הזאת ואז אין משמעות לברוד-קסטינג.
מרדכי שקלר: חברה בלי ערוצים מרכזיים היא בעייתית ואתה בעצם הופך את כל הערוצים לערוצי נישה.
מרדכי שקלר: צריך להבין את ההשלכות התרבותית והחזותיות של העניין.
עוזי פלד: מה שאמר יושב-ראש הרשות השנייה לגבי ערוצים, אנחנו במדינת ישראל ולא באמריקה ולא באירופה ואנחנו מדינה עם ששה מיליון תושבים, מדינה עם אמצעים מאוד ברורים.
עוזי פלד: ישנה עוגת פרסום בכל מדינה, ועוגת הפרסום בגדול באירופה היא 0.86 מהתל"ג.
עוזי פלד: תתפלאו לשמוע כמה היא במדינת ישראל – 0.86 מהתל"ג שזה בדיוק אותו הדבר.
עוזי פלד: שליש מעוגת הפרסום בכל העולם המערבי בגדול הולכת לפרסום בטלוויזיה והשליש הזה בקירוב הולך כבר היום לפרסום בערוץ 2.
עוזי פלד: זה מאפשר לעשות 120 שעות דרמה לשנה כאשר ערוץ 1 עושה רק עשרים שעות דרמה.
עוזי פלד: הוא מחויב בזה ואנחנו מחויבים ב120- שעות.
עוזי פלד: זה עושה טלוויזיה הרבה יותר טובה למרות כל הביקורת שיש על ערוץ 2.
עוזי פלד: היום אנחנו באים וכבר יצא לדרך המכרז לערוץ מסחרי נוסף שיתפרנס רק מפרסומות.
עוזי פלד: הפרנסה הזאת, אותה עוגת פרסומת של 275 עד 300 מיליון דולר, תתחלק בין שני הערוצים בגדול, בין ערוץ 3 לבין ערוץ 2.
עוזי פלד: תאמינו לי שאי-אפשר יהיה לעשות את כל מה שעושים היום בערוץ 2 עם כל הביקורת משום שאפשר יהיה לעשות בפחות כסף אבל פחות.
עוזי פלד: זה לא יגדל.
עוזי פלד: ההקצאה לפרסומת לא תגדל.
עוזי פלד: העובדה שרק מפרסמים גדולים מפרסמים – שמעתי את זה כבר עשר פעמים ואני מודה שלפעמים אני עומד תמה מפני שאותם אנשים חוזרים על אותם טיעונים – בכל העולם זה כך.
עוזי פלד: כמה חברים אתם חושבים יש באיגוד המפרסמים?
עוזי פלד: מר פלדמן יגיד לכם.
עוזי פלד: רק 250 המפרסמים הגדולים חברים שם ולא יותר.
עוזי פלד: שרה הספרית מאשדוד לא חברה שם מפני שהיא לא תפרסם אף פעם לא בעיתונות הארצית ולא בטלוויזיה ארצית אלא היא תפרסם בדברים שמתאימים לה, בעיתון באשדוד.
רון גזית: מנינו כאן את כל הערוצים ואני אוסיף עליהם גם את הערוצים הזרים ובהערת סוגריים אציין שבלי דין ובלי דיין הם משדרים פרסומות בלי לשלם תמלוגים ובלי לעמוד בתחרות וגם בהם יש פרסומת.
רון גזית: אילו הייתי מקיים את הדיון עם עורך-דין שטרום הוא בוודאי היה אומר לי שבכל העולם יש את זה ואני מניח שזה מה שכתוב בנייר שלך מבלי שראיתי אותו.
רון גזית: אבל אני אומר שאין עוד מדינה שהפריסה של הכבלים היא כל כך רחבת היקף כמו בישראל.
רון גזית: למעשה זה ברוד קסטינג לכל דבר.
רון גזית: אין אף מדינה, למעט בלגיה, שיש פריסה כזו של כבלים כשהם מרושתים בכל המדינה.
רון גזית: אין דרישה רגולטורית בשום מקום לכמות הפקות מקור בהיקף שקיים כאן וזה אומר שמירה על השפה העברית.
רון גזית: כשאתה מייצר תוכניות בארצות-הברית, הן הולכות לכל העולם.
רון גזית: בישראל, מדינה קטנה, חייבים להרים את הדרישות האלה כדי לייצר בעברית כי אחרת לא יהיו הפקות מקור בעברית.
רון גזית: אם אתה תלך ותאמר שכולם עושים פרסומת כשהכבלים נהנים מדמי המנוי וזכייניות 2 ו3- לא נהנות, אתה יוצר חוסר שוויוניות כל כך בולט כאשר אין עליהם את אותן מגבלות שיש עלינו והתוצאה תהיה שחייבים להסתכל על המאזניים משני הצדדים ולומר שחייבים להוריד את המגבלות האלה.
רון גזית: התוצאה תהיה הבה נוריד את המגבלות, נעשה שוויוניות לכולם ואז תהיה לנו טלוויזיה זרה וברמה נמוכה.
רון גזית: אדוני היושב-ראש, אם לא שכנעתי בשתי הדקות שהוקצבו לי, אני מבקש לקיים דיון נפרד בזה, דיון רציני, על-מנת לבחון את ההשלכות הכלכליות והתרבותיות שעומדות מאחורי זה כי התוצאה עלולה להיות קשה ביותר.
מרדכי קירשנבאום: נכנסו משקיעים למכרז הזה, כל קבוצה השקיעה כשני מיליון דולר – אני מדבר עכשיו על הערוץ השלישי ולא על ערוץ החדשות והערוצים הייעודיים האחרים שגם שם ההשקעות הן כבדות מאוד – והם נכנסו על משהו מסוים.
מרדכי קירשנבאום: זאת אומרת, נעשתה תוכנית עסקית, התברר מהו שוק הפרסום, כמה לוקח הערוץ השני, מה האפשרויות לממש זיכיון כזה, להשקיע את כל התביעות של הערוץ השני.
מרדכי קירשנבאום: הרי הרשות השנייה תובעת שידורי איכות, ז'אנר איכותי, דרמות, תוכניות דקומנטריות וכל הדברים האלה, וכל החישוב שאתה עושה הוא חישוב על זה שאם יש שוק פרסום כזה וכזה ויש את הערוץ השני, יהיו הערוצים הייעודים, איך תמקם את עצמך ואיך בכל-זאת תגיע למצב שלא תפסיד כסף שאתה משקיע כשההשקעה שם היא השקעה של הרבה עשרות מיליוני דולרים.
מרדכי קירשנבאום: יכול להיות שלא היה צריך לעשות את זה בכלל.
מרדכי קירשנבאום: יכול להיות שהיה צריך לבוא לפני שנים ולומר שכל השוק פתוח, מי שרוצה ייקח וזהו.
מרדכי קירשנבאום: אני מסכים עם עוזי פלד כי לא יגיעו לעילית אלא לתחתית משום שאתה חייב להשיג מתוך שוק הפרסום את הכסף הזה שתוכל להוציא 140 אלף דולר על שעת שידור בדרמה ולעשות אותה סדרתית ולא חד-פעמית.
מרדכי קירשנבאום: אתה גם צריך 140 אלף דולר לסרט דקומנטרי טוב.
מרדכי קירשנבאום: אני לא נכנס לעניין התוכניתי אלא אני מדבר על הבחינה העסקית, כאשר קיים מצב כזה כאשר כל רגע מודיעים משהו אחר למי שנכנס וממלא אחר חוקי המשחק ומשתדל במאמצים גדולים לעמוד בתנאים מאוד מאוד קשים.
מרדכי קירשנבאום: בשום מקום בעולם לא מציעים ערוץ מסחרי למישהו ולא באים אליו עם תביעות כאלה, עם רגולציה כל כך קשה, עם כניסה לתוך לוח השידורים, עם כניסה לתוך התכנים וכניסה לתוך הכמויות הדקומנטריות מסוג כזה ומסוג אחר, ודרמה מסוג כזה וסוג אחר.
מרדכי קירשנבאום: עכשיו באים ואומרים בסדר, הוצאתם שני מיליון דולר על המכרז אבל עכשיו רוצים לשנות את חוקי המשחק וכולם בחגיגה, כולם ייכנסו לעסק הזה.
מרדכי קירשנבאום: אני חושב שהבהרתי את עצמי.
צח גרניט: אין פה שאלה של מי שמרוויח אלא השאלה הרבה יותר פשוטה והיא האם מאפשרים לגורמים חדשים להיכנס לשוק התקשורת.
צח גרניט: ברגע שאנחנו אומרים שנותנים לאותם שחקנים קיימים אפשרות להמשיך ולהעשיר את ההכנסות שלהם, המשמעות היא שמונעים משחקנים חדשים להיכנס כי ההכנסות שלהם יפחתו.
דוידה לחמן-מסר: לאור הערותיו של הממונה הייתי רוצה לבקש לשקול אפשרות ניסוח כי הסעיף היום מנוסח באופן מאוד כוללני.
דוידה לחמן-מסר: אני מציעה לומר שבתום חמש שנים רשאי השר להתיר שידורי פרסומת בידי בעל רשיון שידור.
דוידה לחמן-מסר: כיום בעל רשיון שידור הוא גם כללי וגם מיוחד.
דוידה לחמן-מסר: עשויה להיטען הטענה שאם השר ישקול להתיר שידורי פרסומת רק לבעלי רשיונות מיוחדים לשידור, יתכן שעשויה להיות כאן בעיה.
דוידה לחמן-מסר: לכן אני מציעה להוסיף אפשרות ולומר שרשאי השר לקבוע באישור הוועדה כי רק בעלי רשיונות מסוג מסוים יהיו רשאים לשדר שידורי פרסומת מחר, וזאת כדי לא לפתוח את הברז בבת-אחת לכולם.
דוידה לחמן-מסר: יתכן שיהיה מקום לאפשר רק לבעלי הרשיונות המיוחדים או לפחות למיוחדים.
דורית ענבר: הנטל הוא מאוד כבד וכאשר אנחנו צופים ומנסים לנחש מה יקרה אם נפתח את הפרסום לכל דכפין, אנחנו יכולים להעריך שעוגת הפרסום – גם אם היא לא קבועה אלא היא כבושה – נדרש לה זמן כדי להיפתח ולהתפתח ואם אתם פותחים את זה לכל אחד, ייווצר באמת מצב של תפסת מרובה לא תפסת.
דורית ענבר: צריך לתת לחמשת-ששת הערוצים הללו להיכנס, להתבסס ולהתמקם ורק אחר-כך אולי לפתוח.
דורית ענבר: אם אתה פותח עכשיו ואתה תגלה שבצורה זאת אתה חיסלת את הערוצים החדשים הללו שיש להם יתרון עצום מבחינה ערכית, מבחינה לאומית, מבחינה תרבותית ומבחינה יצירתית על-פני ערוצים אחרים – וזה היה הבסיס עליו הם קיבלו את ההעדפה הזו מלכתחילה – אתה לעולם לא תוכל לחזור אחורה כי הליך כזה והחלטה כזאת היא פשוט בלתי הפיכה.
דורית ענבר: זה גם הטעם לפתוח את הדברים בהדרגה.
דורית ענבר: ראשית לתת לערוצים הללו שיש להם יתרון עצום בעינינו ורק לאחר מכן לתת אותם לכל אחד.
דורית ענבר: אם אתם לוקחים את העוגה הזאת – תיפתח ככל שתיפתח ומהר ככל שתיפתח – ואתם פותחים אותה לכולם, ערוצים מקומיים וערוצים זרים, ערוצים עם ערך תרבותי ועם ערוצים שהם ערוצי שירות כמו ערוצי התעמלות למשל או כל מיני דברים אחרים שאני שומעת שרוצים להעלות והם ערוצים טובים, אבל הערך שלהם יכול להיות שהוא פחות מאשר מה שאנחנו היינו רוצים לייצר באמצעות ההכנסות הללו, אז אתה מאבד את הכלי הזה שהוא היום כלי חשוב מאוד לקביעת מדיניות ואתה לעולם לא תוכל לאסוף אותו חזרה לידיך.
אברהם פורז: אני חושב שנעשתה טעות חמורה מאוד במה שנעשה עד עכשיו, גם בערוצים הייעודיים וגם בערוץ השלישי.
אברהם פורז: אני לא יודע על התוכנית העסקית של הקבוצה של מר קירשנבאום אבל אני צופה שכולכם תפסידו הרבה מאוד כסף, אבל אם לא תפסידו הרבה כסף יקרה דבר אחד והוא שאתם פשוט תביאו הרבה חומר קנוי, תעשו תוכניות ברמה מאוד נמוכה כי כסף להפקות לא יהיה.
אברהם פורז: גם אם העוגה תגדל בעשרה אחוז או בעשרים אחוז או בשלושים אחוז, הכמות של המספר תגרום בסופו של דבר שלכל אחד מהערוצים יהיו משאבים באופן דרמטי אבל פחות.
אברהם פורז: מישהו פעם אמר לי שאתה לא בונה תיאטרון על-מנת למכור קפה ופופ-קורן בהפסקות וכאן הגולם קם על יוצרו.
אברהם פורז: מבחינתנו לא בנינו טלוויזיה כדי שאתה תוכל למכור פרסומת יותר בזול.
אברהם פורז: תשתמש בכלי פרסומת אחרים.
אברהם פורז: השאלה היא מה יקרה בתוכן ובתוכן יהיה אחת משתיים: אם לא יהיו משאבים, לא יעזור שום דבר, אתם תראו שהרשות השנייה תוריד את הדרישות, תוריד את התביעה על הפקות מקור והכל יהיה סרטים מתורגמים וחומר קנוי, כשהשפה העברית תהפוך רק לשפת רחוב.
אברהם פורז: בעניין הזה אני אומר שמי שנתן יד – ואני בעיקר חושב על לימור לבנת ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה כי היא פתחה את העניין הזה החל בערוץ השלישי ודרך הערוצים הייעודיים – גרם נזק בלתי הפיך לתרבות בארץ.
אברהם פורז: הלוואי שאני טועה.
אברהם פורז: גם השר בן-אליעזר לא נקי בעניין הזה בשום צורה.
ראובן ריבלין: יש כמובן ערוץ מסחרי שנפתח ונקבעו בו כללי משחק.
ראובן ריבלין: לא יכול להיות מצב שבו אנחנו יוצרים למשל חוק קולנוע ובו אנחנו יודעים מה הם המקורות שנוכל לקבל מאותם זכיינים שקיבלו את התמלוגים.
ראובן ריבלין: יש מקור לכל דבר, יש רעיון לכל דבר, יש יצירה מקורית.
ראובן ריבלין: באנו וקבענו שהצרכן רוצה את הכבלים ואמרנו שיהיו אנשים שיקבלו את הזיכיון ייגבו כאשר לכל דבר יש עת ומחיר.
ראובן ריבלין: בהחלט יש מצב שבו גם נטלנו לעצמנו את האפשרות שאם נראה שיש צורך לתמוך מבחינת אפשרות הביצוע וההגעה לצרכן עצמו, צרכן ייחודי לעניינים ייעודיים, גם את זה באנו וקבענו בחוק.
ראובן ריבלין: אני חושב שהיום עדיין מוקדם לבוא ולשפוך את המים הנקיים עם התינוק כולו.
ראובן ריבלין: הביעה את דעתי האישית יושבת-ראש מועצת הכבלים ועשתה זאת בצורה הברורה ביותר.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר לכם שהשגריר האמריקאי היה במשרדנו וטען טענה קשה מאוד, מדוע אנחנו הולכים להגביל פרסומת של אזרחים אמריקאיים או של קבוצות אמריקניות מעל המסך.
ראובן ריבלין: אם הסמכות נתונה בידי השר, ואני השר, אני לא הייתי שוקל לפתוח את הנושא.
דני רוזן: סעיף 51, תיקון סעיף 6נח.
דני רוזן: סעיף 52, תיקון סעיף 6סא.
דני רוזן: בסעיף 6סא(א) לחוק העיקרי – (1) ברישא, במקום "סעיפים 6כט עד 6לא", יבוא "סעיפים 21ב, 21ג ו22-" (2) בפסקת משנה (1), במקום "בעל זיכיון", יבוא "בעל רשיון".
דני רוזן: (3) בפסקת משנה (4), ברישא, במקום "בסעיף 6כט", יבוא "בסעיף 21ב".
קריאה: אני מפנה לסעיף 21ב בו הוספה פסקה (ז), בעמוד 60 בנוסח המשולב.
קריאה: הפסקה הזו מדברת על בעל רשיון כללי שרשאי להשתמש בסמכות רק אם השר העניק לו סמכות לפי סעיף 4(ו), אבל הבעיה היא שכאשר מחילים את הסעיפים האלה על הלווין, כשהסעיפים האלה חלים על הלווין לצורך פריסת הרשת, אותה פסקה (ז) אינה רלוונטית.
קריאה: הלווין אינו בעל רשיון כללי וממילא לא יוכל לקבל את אישור השר.
דני רוזן: פרק ג' לחוק העיקרי – בטל.
דני רוזן: סעיף 54, תיקון סעיף 11.
דני רוזן: הסעיף עוסק בחובת הביצוע של פעולות בזק ומתן שירותי בזק.
דני רוזן: אנחנו הגענו למסקנה שצריך לתת ביטוי מפורש בסמכות השר כאשר השר סבור שבעל רשיון פועל באופן שיכול לפגוע במתן שירותי בזק.
דני רוזן: ראה השר כי בעל רשיון פועל באופן העלול לגרום לפגיעה במתן שירותי בזק באורח תקין וסדיר, או כי יש בפעולתו כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתחרות בתחום הבזק, רשאי הוא להורות לבעל הרשיון, לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, בדבר צעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה.
דני רוזן: הסעיף מגדיר בפירוש את סמכות השר לקבוע את אזורי השירות, ובמקום חובה שביטלנו לקבוע אזורי זיכיון לכבלים, וכן לקבוע כללים בדבר רמת השירותים.
דני רוזן: בסעיף 12(ב ) לחוק העיקרי – (1) בפסקה (1), אחרי "אצל מנויים", יבוא "קביעת אזורי שירות".
דני רוזן: (2) בפסקה (2), בסופה יבוא "וכן בדבר רמת השירותים ואיכותם".
ראובן ריבלין: אני מסכים עם היועצת המשפטית של הוועדה שלא יתכן להעלות את הדעת שיצא מתחת ידינו איזשהו חוק שיהיה לו נוסח של סעיף קטן (ג).
ראובן ריבלין: אין לי בעיה שזה יהיה באישור הוועדה.
אברהם פורז: בינתיים נשאיר את זה באישור הוועדה.
דני רוזן: סעיף 56, תיקון סעיף 13(א).
דני רוזן: בסעיף 13(א) לחוק העיקרי – (1) ההגדרות "בעל זיכיון", "בעל רשיון לשידורי לווין" ו"הפקודה" – יימחקו.
רשיון" יבוא: "בעל רשיון" – כהגדרתו בסעיף 1, וכן בעל רשיון לשידורים ומי שקיבל רשיון לפי הפקודה.
רשיון" יבוא: על סעיפים 57 עד 64 כבר עברנו ואנחנו ממשיכים בסעיף 65.
אבי (אברהם) גבאי: כיום התעריפים נקבעים באישור שר התקשורת, שר האוצר וועדת הכספים.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו חושבים שבעולם של תחרות אין מקום שועדת הכספים תתערב בעניין הזה.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו משאירים את השרים, את שר התקשורת ושר האוצר, שימשיכו לפקח על התעריפים של משקי הבית וכולי.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מבקשים שבעולם של תחרות – וכל החוק הזה הוא בעולם של תחרות – יתאפשר לבזק להתנהג כמו בעולם של תחרות.
אבי (אברהם) גבאי: בעולם של תחרות מורידים מחירים.
אבי (אברהם) גבאי: כדי לעשות את זה כל מה שאנחנו מבקשים זה להוריד מחירים ללקוחות תחת שני תנאים:
אבי (אברהם) גבאי: תנאי אחד הוא שאנחנו לא נקבע תעריפים טורפניים ולצורך כך יש את הממונה על ההגבלים שקובע את זה, ותנאי שני הוא שכאשר אנחנו נותנים חבילת שירותים שיש בה הוזלה, אנחנו נותנים אותה לכל מי שרוצה.
אבי (אברהם) גבאי: מאחר שהמגזר העסקי מסבסד את המגזר הפרטי, יש בו שיעורי רווח גבוהים מאוד וכתוצאה מכך המתחרים שלנו באים למגזר העסקי ולא הולכים למגזר הפרטי.
אבי (אברהם) גבאי: אף אחד לא יגיע למגזר הפרטי והתחרות לא תהיה כאן.
אבי (אברהם) גבאי: לא תהיה תחרות בירוחם ובמגזר הפרטי בשנתיים הקרובות אלא היא תהיה רק במגזר העסקי.
אבי (אברהם) גבאי: כך זה בעולם וכך זה יהיה בארץ ולזה אני מניח שאפילו דני רוזן מסכים.
אבי (אברהם) גבאי: לכן אנחנו מבקשים את האפשרות לתת הנחות ללקוחות גדולים.
אבי (אברהם) גבאי: כשיש לי לקוח שיש לו חשבון של מיליון שקלים בשנה, אני רוצה לתת לו הנחה.
ראובן ריבלין: אמרנו לבזק שאנחנו פותחים אותה לתחרות למרות ששנות בזק כמניין שנות המדינה ולכן בתחרות כמו בתחרות.
ראובן ריבלין: אם בזק יוצאת לתחרות ויש תחרות, היא באה ומבקשת לשחרר אותה מכל אותן מגבלות.
ראובן ריבלין: השאלה היא לגבי מה שהם עושים כתוצאה מכך שהם עדיין נמצאים במעמד של מונופול, אבל כאן כבר הממונה על ההגבלים העסקיים יחליט.
ראובן ריבלין: אי-אפשר להחזיק אותם כמונופול ולומר שיש תחרות.
סעיף קטן  אומר: (1) תשלומים בעד השירותים המנויים בתוספת הניתנים בידי בעל הרשיון.
סעיף קטן  אומר: (2) דרכים לתשלומים בעד שירותים המנויים בתוספת וכולי".
סעיף קטן  אומר: דהיינו, קביעת התשלומים שבזק גובה מפוקחים על-ידי ועדת הכספים – בעבר ועדת הכלכלה – רק לגבי השירותים המנויים בתוספת כשאת התוספת ועדת הכלכלה היא זו שקובעת.
סעיף קטן  אומר: קודם כל צריכים להחליט שאם מורידים את אישור ועדת הכספים, צריכים גם להוריד את אישור ועדת הכלכלה.
סעיף קטן  אומר: מדוע בעצם הוועדה מאשרת את התוספת ואת השינויים בה?
סעיף קטן  אומר: כי מדובר רק על שירותי בזק בסיסיים בתוספת.
סעיף קטן  אומר: אני רוצה להזכיר לאדוני שבשנה האחרונה היה קרב אדיר בישיבה משותפת של ועדת הכלכלה ושל ועדת הכספים על התעריפים, היה סיפור של התעריפים שהם גבו עבור אינטרנט ורק בלחץ הוועדות ואחרי שאנחנו התנינו את אישור שינוי התוספת בוועדת הכספים, הפעילו לחץ מאוד רצינו, נענתה בזק לבקשה להפחית את התעריפים שנגבו עבור שירותי אינטרנט באמצעות קו בזק וכולי.
סעיף קטן  אומר: לכן כל עוד אין בפועל את התחרות, אלא מדובר רק על פתיחת השוק לתחרות ברמה תיאורטית, אני מציעה לוועדה לשקול, וזה הזמן הנכון לעשות זאת, להסיר את הפיקוח על בזק.
דני רוזן: אני רוצה לומר שחייבים לתת לבזק גם גמישות וגם חופש פעולה בעידן של תחרות אבל צריך להזכיר ולומר שתחרות לא מתחילה כשמדברים על תחרות.
דני רוזן: עידן התחרות בבזק יתחיל כשנתח השוק של בזק ירד בששים אחוז.
דני רוזן: מבחינתי ברגע שבטלפוניה הנייחת נתח השוק של בזק ירד לששים אחוז, אפשר אז לוותר לחלוטין על הסדרת התעריפים שלה.
דני רוזן: צריך להיזהר מאוד מהנחות סלקטיביות.
דני רוזן: למשל, לתת הנחה רק למנוי שרוצה לעבור למתחרה בכל מיני שמות.
דני רוזן: כאן צריך מאוד מאוד להיזהר ואסור להרשות את זה.
דני רוזן: אני רוצה להזכיר ולומר שכהכנה לתחרות הקמנו לפני שנה את סעיף 15(א) שיש בו צד תשלומים חלופי.
דני רוזן: זאת אומרת, הכרנו בעבודה שבהחלט יכול להיות מקבץ של שירותי בזק, אוסף של כמה שירותים, ויכול להיות סל תשלומים חליפי, וקבענו אפשרות לעשות את זה וכאן מדובר באישור שר התקשורת בהתייעצות עם שר האוצר.
דני רוזן: זה סעיף 15(א) וזה קיים בחוק כדי לתת לבזק את הגמישות בשלב המעבר.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת אי-אפשר לעשות דבר ולא להתחשב במצב חדש שמתקיים.
ראובן ריבלין: אם לבזק אין יותר את הגנת המונופול והיא פתוחה לתחרות, אי-אפשר לבוא ולומר לה שמצד אחד את פותחת את עצמך לתחרות ומצד אחר אנחנו קושרים את ידייך בתחרות שמנהלים נגדך.
ראובן ריבלין: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת בעליל.
ראובן ריבלין: אני בהחלט תומך בהצעתה של דוידה לחמן-מסר שאומרת שברגע שאנחנו יוצאים, יש לנו את ההגבלה של השרים וזה מספק ולא צריך ללכת לוועדה.
ראובן ריבלין: נכון שבתוספת צריך להמשיך לתת כי בכל-זאת התוספות ניתנו להם בזמנו על-הבסיס בו הם היו מונופול.
ראובן ריבלין: אני לא רוצה לתת הרגשה לבזק כאילו אומרים שמצד אחד פותחים אותם לתחרות ומהצד השני מגבילים אותם.
ראובן ריבלין: אני ער לדברים שאמר המנכ"ל שהרי לא נולדנו היום ואיננו תמימים.
ראובן ריבלין: אם בזק יבוא ויאמר לקליינט פוטנציאלי שאם הוא ילך אתו בזה ובזה ובזה, הוא ייתן לו הנחה כזאת וכזאת וכזאת – אנחנו לא נאפשר להם לעשות את זה וכאן הממונה על ההגבלים העסקיים יאמר שיש דבר שאינו ראוי.
ראובן ריבלין: אני בהחלט מסכים שגם מבחינת מראית העין כאשר באמת הולכים לאיזושהי תחרות, אנחנו באמת מבקשים לשחרר את בזק מכבלים שאנחנו שמים על ידיה, שהם כבלים בלתי מוצדקים מרגע שפתחנו את השוק.
דני רוזן: בסעיף 31 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א)(1), המלים "תחנת שידור ו" – יימחקו.
דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ב) במקום "לבעל זיכיון", יבוא "לבעל רשיון לשידורים".
דני רוזן: (3) סעיף קטן (ג) – בטל.
דני רוזן: בסעיף 35 לחוק העיקרי, המלים "לעניין סעיף זה, "מתקן בזק" – לרבות תחנת שידור כהגדרתה בסעיף 6א" – יימחקו.
דני רוזן: סעיף 67, תיקון סעיף 37א.
דני רוזן: בסעיף 37א לחוק העיקרי – (1) בהגדרה "בעל רשיון", אחרי "לרבות", יבוא "בעל רשיון לשידורים, או מי שקיבל אישור".
בסופה יבוא: ""המועצה" – כהגדרתה בסעיף 6א".
בסופה יבוא: "יושב-ראש המועצה" - כמשמעותו בסעיף 6ב".
בסופה יבוא: סעיף 68, תיקון סעיף 37ב.
בסופה יבוא: בסעיף 37ב לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "עיצום כספי", יבוא "הטלת עיצום כספי על בעל רשיון".
בסופה יבוא: (2) בסעיף קטן (ב) – (א) בפסקה (1), בסופה יבוא "או הוראה שניתנה לפי סעיפים 11(ב) או 13".
בסופה יבוא: (ב) בפסקה (3), במקום "סעיפים 12 או 13", יבוא "סעיף 12".
בסופה יבוא: סעיף 69, הוספת סעיפים 37ב1 ו37-ב2.
העיקרי יבוא: 37ב1.
העיקרי יבוא: הטלת עיצום כספי על בעל רשיון לשידורים.
העיקרי יבוא: (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל רשיון לשידורים עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של פי שלושים וחמישה מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.
העיקרי יבוא: (1) הפר הוראה מהוראות סעיפים 5 או 6יב, או תקנה, קביעה או הוראה שנקבעו לפיהם.
העיקרי יבוא: (2) הפר תנאי שנקבע לפי סעיף 6ט(ב) במכרז, בתקנות או ברשיון.
העיקרי יבוא: (3) הפר הוראה שניתנה על-ידי השר בהתאם לסמכותו לפי סעיפים 6ט/, 6כב, 6לד או 13.
העיקרי יבוא: (4) הפר תנאי מתנאי הרשיון.
העיקרי יבוא: (5) לא ביצע הוראה שניתנה בידי השר או המנהל בהתאם לסמכותם לפי הרשיון בתוך הזמן שקבעו בהוראה.
ראובן ריבלין: כאן אין עניין של מתן קנס שילך לאוצר על-מנת שישתמש בכסף לצרכים שונים אלא מדובר בביצוע בעין מפורש.
ראובן ריבלין: יש איזושהי התחייבות שהיא מטרה והיא ייעודית ואנחנו רוצים שההתחייבות הזו תתקיים הלכה למעשה כי היה הגיון בצידה.
ראובן ריבלין: אנחנו רוצים הפקות מקור לא רק כדי ללמוד עברית אלא גם כדי שתהיה תעשייה, יהיו אומנים, יהיו יוצרים, שיהיה איזשהו דבר שיוכל להיות חי ונושם במשק הישראלי ובחברה הישראלית.
אברהם פורז: לגבי סעיף 37ב2(א), אתם יכולים להשאיר אותו, אבל לדעתי לא תפעילו אותו לעולם.
גדעון אביטל: בסעיף 37ב1(א)(5), למנהל יש סמכות לתת לבעל זיכיון הוראות על ימין ועל שמאל בלוחות זמנים שהוא קבע.
גדעון אביטל: אני אומר לך שהדרישות למידע למשל הן לפעמים בלתי סבירות.
גדעון אביטל: הדבר השני.
גדעון אביטל: אני מבקש שהודעה על כוונה להפעיל עיצומים תהיה מנומקת והחלטה בעקבות השימוע גם תהיה מנומקת.
גדעון אביטל: נכון להיום זה לא מתבצע.
אברהם פורז: אם אתה תקבל אישור לשדר סרטים כחולים והתנאי יהיה שהסרטים האלה לא ישודרו אלא נניח אחרי חצות, אבל יום אחד בפריים טיים תשדר אותם, הוא לא צריך להתרות לך.
אברהם פורז: בהטלת הקנס צריכה להיות הנמקה?
דני רוזן: (ב) היה ליושב-ראש המועצה יסוד סביר להניח כי בעל רשיון לשידורי עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של פי עשרים מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין".
דני רוזן: (1) הפר הוראה מהוראות סעיפים 6ה1, 6כא, 6כד או כללים שנקבעו לפיהם.
דני רוזן: (2) הפר תנאי מתנאי אישור שניתן לפי סעיף 6כ1 או כלל שנקבע לפיו.
דני רוזן: (3) הפר הוראה מהוראות סעיף 6כה.
דני רוזן: (4) הפר הוראה מהוראות הכללים שנקבעו לפי סעיפים 6כ(ו) או 6נב.
דני רוזן: (5) הפר הוראה מהוראות הכללים שנקבעו לפי סעיף 6ה או הוראה שניתנה לפיו.
דני רוזן: (6) לא ביצע הוראה שניתנה בידי יושב-ראש המועצה בהתאם לסמכותו לפי הרשיון בתוך הזמן שקבע בהוראה.
דני רוזן: סעיף 70, תיקון סעיף 37ג.
דני רוזן: סעיף 71, תיקון סעיף 37ד.
דני רוזן: סעיף 72, תיקון סעיף 37ו.
דני רוזן: סעיף 73, תיקון סעיף 37ח.
דני רוזן: בסעיף 37ח(ב) לחוק העיקרי, אחרי "הסכם לכך המנהל", יבוא "או יושב-ראש המועצה, לפי העניין".
דני רוזן: סעיף 74, הוספת סעיף 37ט.
העיקרי יבוא: 37ט.
העיקרי יבוא: דרכי מסירה.
העיקרי יבוא: לעניין הטלת עיצום כספי לפי פרק זה, מסירה של צו, קביעה או הוראה (להלן – הוראה) שלא פורסמה ברשומות או שלא נקבעה ברשיון תיעשה לפי הוראות סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) התשמ"ב1982-, בשינויים המחויבים.
העיקרי יבוא: זו הוראה של משרד המשפטים.
העיקרי יבוא: סעיף 75, תיקון סעיף 53א.
העיקרי יבוא: בסעיף 53א לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב) – בטל.
העיקרי יבוא: אנחנו מבטלים מאחר שהסעיף עובר מקום.
העיקרי יבוא: סעיף 76, הוספת סעיף 53ג.
העיקרי יבוא: 53ג.
העיקרי יבוא: תקנים ומפרטים.
העיקרי יבוא: השר רשאי להורות בדבר תקנים ומפרטים טכניים של מתקני בזק, לרבות ציוד קצה ונס"ר ודרכי פרסומם.
העיקרי יבוא: סעיף 77, הוספת סעיפים 55א ו55-ב.
העיקרי יבוא: 55א.
העיקרי יבוא: תחולת פקודת הטלגרף האלחוטי.
העיקרי יבוא: הוראות הפקודה יחולו על בעל רשיון, בעל רשיון לשידורים או מי שקיבל אישור סוג לפי חוק זה.
העיקרי יבוא: 55ב.
העיקרי יבוא: פטור מרישוי לפי חוק החשמל.
העיקרי יבוא: סעיף 6(א) לחוק החשמל, התשי"ד1954- לא יחול לעניין ביצוע פעולות במרכיבי רשת בזק ציבורית, אשר המתח החשמלי בהם אינו עולה על 65 וולט.
דני רוזן: סעיף 55ב הוא סעיף שהעברנו אותו מהכבלים לכאן כי הוא חל גם על בעל רשיון בזק.
דני רוזן: סעיף 78, תיקון כותרת סעיף 56.
דני רוזן: בסעיף 59א לחוק העיקרי, המלים "6ז(ה), 6כג(ה)" – יימחקו.
אברהם פורז: אחרי הישיבה מתחילה הגברת בנדלר בקצב מדהים – בסיוע כל הגורמים שנבקש את עזרתם בהמשך – לעסוק בניסוח.
אברהם פורז: במהלך פגרת הכנסת שמתחילה בעוד שבוע ומסתיימת בשבוע הראשון של חודש מאי, כל הגורמים העוסקים בניסוח ינסו לנסח נוסח.
אברהם פורז: לקראת הסיום נשתדל להראות לכם את הנוסח הסופי ולאחר מכן תתקיים כאן סדרת הרצאות על הנושאים השנויים במחלוקת ככל שיהיו כאלה, והיו כאן כמה נושאים שהיו שנויים במחלוקת.
אברהם פורז: אני מאוד מקווה שנגיע לקונצנזוס כמעט ברוב הדברים.
אברהם פורז: אני מאוד מקווה שבמהלך חודש מאי נוכל להביא את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית.
אברהם פורז: בישיבה הקודמת ביקשתי שמשרד התקשורת יצא מהנחה שבחודש מאי החוק הזה עובר.
אברהם פורז: גם אם הפרטים אינם ידועים לכם, בגדול אתם יודעים במה מדובר ואני מאוד מבקש שתיערכו כך שתפעלו מאותה נקודה ואילך בקצב מהיר ואינטנסיבי.
דוידה לחמן-מסר: אף פעם הממשלה לא נוהגת להשתמש בטיעון של נושא חדש אבל זה נושא חדש לחלוטין ואתה לא עשית את השימוע הציבורי הנדרש לשאלה האם חברות הכבלים צריכות ובאיזה תנאים להתמזג.
דוידה לחמן-מסר: אני רואה עם זה בעיה מאוד גדולה.
דוידה לחמן-מסר: אדוני, אני חושבת שהכנסת עושה כאן מעשה שאין לו אח ורע בחקיקה הישראלית.
אברהם פורז: לפנינו הצעת חוק תאגידי מים וביוב.
אברהם פורז: הסתבר שיש כמה נושאים שנשארו עם זנבות.
אברהם פורז: אני צריך באופן פורמלי לקבוע שיש דיון מחודש.
אברהם פורז: אני הגשתי בקשה לגבי נושא המיסוי וכן במספר נושאים נוספים כפי שמפורט פה, מה שהעבירה לנו היועצת המשפטית של הוועדה, ורק בנושאים אלה יתקיים דיון מחודש.
אברהם פורז: הדבר הראשון שרציתי לומר הוא שהיתה אלי פניה בקשר לנושא של המיסוי ואני יודע שבזה יש מחלוקת.
אברהם פורז: אני מציע לקבוע בחוק סעיף האומר ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת יהיה רשאי לקבוע הסדרי מיסוי מיוחדים לחברות, לרבות שיעורי המס שיחולו עליהן; תקנות לפי סעיף זה יחולו...
אתי בנדלר: יש הגדרה.
אברהם פורז: זה למקרה שמסתבר שבעיות המיסוי גורמות לתהליך שלילי להקמת התאגידים.
אברהם פורז: פשוט הגיע אלי פידבק מהשלטון המקומי, שאם אגב הקמת התאגיד יטילו עליהם מיסים, אז זה... אז מאחר ששר האוצר, עד כמה שידיעתי מגעת לגבי שר האוצר הקודם, ומשרד האוצר, יש לו עניין בהקמת התאגידים האלה, אז זה מה שנקבע.
אברהם פורז: הסעיף הזה מאושר.
יעל ייטב: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.