GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה ראובני: זה לכל תקופה שהיא שיקבע המנהל, בהתאמה לצרכים הרגולאטיביים.
חוה ראובני: אם המידע שנמסר הוא כוזב - - -
איתי עצמון: אז חזרנו לנקודת ההתחלה, זה כן עונשין.
יערה למברגר: ההתליה היא לכל תקופה שהיא.
יערה למברגר: פסילה היא פסילה.
יערה למברגר: פסילה היא ביטול הרישיון.
דנית גלעד: פסילה יכולה להיות גם לתקופה.
יערה למברגר: לא, התליה היא לתקופה, הפסילה היא לא לתקופה.
יערה למברגר: בפקודת התעבורה זה כיום מבולבל.
דנית גלעד: פסילה על-ידי קצין משטרה, למשל.
יערה למברגר: פקודת התעבורה מדברת על פסילה לתקופה, זה נכון.
יערה למברגר: כפי שאמרתי, זה דבר חקיקה ישן.
יערה למברגר: כיום בדברי החקיקה החדשים את מבדילה בין ביטול לתקופה לביטול קבוע.
יערה למברגר: שנה הרישיון שלך מותלה.
יערה למברגר: בפקודת התעבורה היית אומרת שזאת פסילה לתקופה.
דנית גלעד: יערה, יש כאן סמכות שהוסדרה לגבי קצין משטרה שבה יש פסילה לתקופה.
יערה למברגר: מה ששאבנו מפקודת התעבורה, שאבנו כפי שזה בפקודת התעבורה.
יערה למברגר: אנחנו לא מתקנים עכשיו טעויות היסטוריות בפקודת התעבורה.
יערה למברגר: מה ששאבנו שאבנו עם הסמכות בפקודת התעבורה.
יערה למברגר: מה שאנחנו יוצרים סמכויות מנהליות חדשות, אנחנו יוצרים את הסמכויות המנהליות החדשות בצורה העדכנית שלהם.
חוה ראובני: אני עדיין יכולה לראות פסילת מנהל לתקופה.
חוה ראובני: למשל, במקרה שבו אותו נהג יצא מורשע באיזו עבירה.
חוה ראובני: אז נפסול אותו עד שעברו איקס שנים מאותה הרשעה.
חוה ראובני: את קוראת לזה התליה.
יערה למברגר: הוא מתלה את זה לאיקס שנים.
חוה ראובני: אני רואה התליה "עד לשינוי תנאי שיקבע".
יצחק וקנין: אני רוצה לשאול.
יצחק וקנין: האם אי-אפשר למצוא ניסוח נכון שיניח את דעתנו?
יצחק וקנין: אם פסילה היא בלתי מוגבלת ובהתליה אני מתלה את הרישיון לתקופה, אז צריך למצוא - - -
חוה ראובני: אני מבינה את המונח התליה ולכן אני גם הצעתי לכתוב הגדרה למונח התליה, התליה היא עד למילוי תלוי.
חוה ראובני: התליה זה תלוי, זה מדבר על תנאים.
חוה ראובני: פסילה זה מתייחס לתקופות באורך כזה או אחר.
איתי עצמון: אבל קודם אמרת שלא מדובר על צעד עונשי.
איתי עצמון: כלומר, לא מדובר על לומר לאדם שיעמוד עכשיו בפינה 4 חודשים ואל תעשה שימוש ברישיון שלו.
חוה ראובני: התליה היא לא צעד עונשי אבל הפסילה היא צעד מנהלי שיש בו - - -
איתי עצמון: אני לא מצליח לעמוד על הבדל בין פסילה לתקופה לבין התליה לתקופה.
חוה ראובני: ההבנה שלי את ההתליה היא לא לתקופה ולכן גם ביקשתי להוריד את ה-3 חודשים.
חוה ראובני: התליה, בראיה שלי – אולי אם כולנו נגיע להסכמה על המהות נוכל אחר-כך לחשוב איך כותבים את זה.
חוה ראובני: יש עצירת תוקף שהוא עד להתקיימות תנאי מסוים שקובע המנהל.
איתי עצמון: זאת אומרת, זה יכול להיות גם לתמיד, כל עוד לא התקיים אותו תנאי?
חוה ראובני: כל עוד לא התקיים אותו תנאי, נכון.
חוה ראובני: סנקציה אחרת, כלי רגולאטיבי אחר, הוא כלי שהמנהל אומר: בפרק פרק זמן מסוים כזה, הרישיון שלך לא בתוקף פר פרק זמן שיכול להיות באורכים משתנים.
חוה ראובני: אני נותנת עוד פעם את הדוגמה: למשל הורשע בעבירה פלילית חמורה שאין מחלוקת שאותו נהג אסור שינהג.
חוה ראובני: לדוגמה, אם הוא תקף נוסעים.
חוה ראובני: אומרים עד שיחלפו 7 שנים ממועד גזר הדין.
יערה למברגר: עדיין את יכולה לנסח את זה כהתליה עד לחלוף התקופה.
חוה ראובני: אז אם אנחנו יכולים להסכים על המהות, נוכל להסכים על הניסוח.
יערה למברגר: כל הסעיפים שמנוסחים אחר-כך לא מנוסחים לפי התפישה שאת מציגה עכשיו.
יערה למברגר: נצטרך לדקדק לכל אורך הדרך.
יערה למברגר: זה לא נוסח לפי זה.
מרק פיליפס: בעיניי הסעיף הזה הוא דואלי.
מרק פיליפס: נשאל קודם אם זה עונשי.
מרק פיליפס: קודם כל ממה שאני שומע, המשמעות היא לא עונשית אבל היא תוצאתית.
מרק פיליפס: כלומר, אתם תגיעו למסקנה ותטילו איזו מגבלה על אותו נהג.
מרק פיליפס: דבר שני.
מרק פיליפס: מהתשובות הקודמות, גם אמרתם שעד שתחליטו מה היה באותו אירוע תאונה, אתם רוצים להתלות אותו כי לא ראוי שהוא ימשיך לנהוג.
מרק פיליפס: קודם כל, שהמשמעות של הדברים האלה תהיה ברורה.
מרק פיליפס: קודם כל, הנהג הזה יפסיק לעבוד והוא לא יקבל משכורת.
מרק פיליפס: הסעיף הזה נותן למנהל את הסמכות להתלות את הרישיון עד למה שלא ברור.
מרק פיליפס: זה יכול להיות עד שהוא יגיע למסקנה מה קרה וכולנו יודעים כמה זמן זה יכול לקחת, או שהוא חושב שהנהג היה אשם וצריך להוסיף עליו מגבלות.
מרק פיליפס: אני מפנה את תשומת לב הוועדה שגם היום קיימת סמכות של משטרת ישראל לפי פקודת התעבורה לשלול את הרישיון במקרים מסוימים וגם לבית משפט.
מרק פיליפס: פתאום אנחנו מכניסים עוד סמכות של עוד רגולאטור למיקס הזה.
מרק פיליפס: לא ברור לי למה זה טוב.
מרק פיליפס: גם לא ברור לי, מבחינת אותו בעל רישיון, מה המגבלות של הסמכות הזאת?
מרק פיליפס: הרי בעל הרישיון הזה לא יכול להישאר ללא ודאות לנצח.
מרק פיליפס: גם מבחינת "סיטי פס".
מרק פיליפס: אם רישיון של נהג מותלה לשנה, הוא לא יישאר אצלנו.
יצחק וקנין: אני אסביר לך למה פה צריך את המנהל ולא משטרת ישראל, כי לא יעמוד שוטר ויעצור רכבת.
דנית גלעד: למשטרת ישראל יש סמכות.
יצחק וקנין: אני רק אומר שאי-אפשר להשוות בין אוטובוס שנוסע על כביש ושוטר עוצר אותו לבין רכבת שנוסעת על מסילה.
יצחק וקנין: זה לא אותו דבר.
יצחק וקנין: דרך אגב, בחוק הטיס היה לנו אותו דבר עם הטייסים.
יצחק וקנין: לכן אני חושב שצריך למצוא את הניסוח הנכון שיניח את דעתם של כולם.
יצחק וקנין: הניסוח הזה גם לא מניח את דעתו.
מרק פיליפס: אני לא חושב שזה אותו מקרה.
מרק פיליפס: אנחנו מדברים על מקרה שיבוא המנהל לשטח ויעצור את הנהג כי הוא רואה משהו.
מרק פיליפס: היה איזה משהו והוא יגיד שהנהג ה זה לא יוצא בבוקר.
מרק פיליפס: זה לא מקרה של שוטר שעוצר את הרכבת בצד.
מרק פיליפס: אני חושב שהסמכות של המנהל, גם אם אנחנו נסכים על עצם הסמכות שתהיה לו להתלות את הרישיון, אני כן חושב להכניס פה מגבלות הגיוניות על היכולת שלהם.
מרק פיליפס: אם הם רוצים, למשל, לשלול את הרישיון או להתלות את הרישיון עד שיסיימו את החקירה בעניין, אני חושב שהם צריכים להגיד: אנחנו נסיים את החקירה בזמן כזה וכזה.
מרק פיליפס: זה לא יהיה מעל תקופה מסוימת, אחרת הנהג לא יודע איפה הוא עומד וגם בעל רישיון ההפעלה לא יודע איפה הוא עומד עם אותו נהג.
מרק פיליפס: הוא לא ישאיר אותו לנצח.
אלי יריב: אני מההסתדרות החדשה.
אלי יריב: אותנו מעניין מה קורה בתקופה שהרישיון שלו נלקח ממנו?
אלי יריב: מי משלם לו משכורת?
אלי יריב: זה לא מופיע פה.
יערה למברגר: מה קורה עם נהג משאית ששוללים לו את רישיון הנהיגה?
אלי יריב: פה מדובר על תקופות ארוכות יותר מאשר אצל נהג משאית.
יצחק וקנין: אני שואל אותך.
יצחק וקנין: שוללים רישיון נהיגה לנהג שנסע על .
אלי יריב: פה לא מדובר על מהירות.
יצחק וקנין: אני שואל אותך שאלה: נהג נסע במהירות ועבר עבירה.
אלי יריב: המעסיק משלם לו.
יצחק וקנין: המעסיק לא משלם לו כלום.
אלי יריב: הוא משלם לו.
יצחק וקנין: מאיפה לקחת את זה?
יצחק וקנין: מההסתדרות החדשה, יכול להיות.
יצחק וקנין: אל תבלבל אותנו.
יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך שזאת עבירה אם המעסיק משלם לו.
אלי יריב: מהירות זה משהו אחר.
אלי יריב: פה מדובר בתאונה שלא יודעים מי גרם לה?
יצחק וקנין: נותנים פרס למישהו שנסע ?
אלי יריב: פה מדובר על תאונה שאף אחד לא יודע מי אשם.
יערה למברגר: נהג משאית שעבר עבירה - - -
אלי יריב: זאת לא הדוגמה.
יצחק וקנין: לפי השיטה שלך כולם ייסעו על .
יצחק וקנין: שב בבית ותקבל משכורת.
גילה אדרעי: הוא לא אמר שלא יענישו אותו או שלא ייקחו לו את הרישיון.
גילה אדרעי: בימים אלה שמתנהל משא ומתן ויש הסכם עבודה בין ההסתדרות - - -
יצחק וקנין: אני מחוקק חוקים, אני לא מנהל משאים ומתנים.
גילה אדרעי: בסדר, אבל בתוך המשא ומתן יש תנאים של העובדים אם הם עברו עבירות כאלה וכאלה.
גילה אדרעי: לא אומרים, חס וחלילה, שנהג שנוסע ב- ינהג, ברור שייקחו לו את הרישיון.
גילה אדרעי: אבל מה קורה עם אותו עובד, זה מאוד חשוב שידונו.
חוה ראובני: המשא ומתן עם ועד העובדים של רכבת ישראל איננו רלוונטי.
גילה אדרעי: הוא לא קשור לפה לרכבת הקלה.
יצחק וקנין: רבותיי, שיהיה ברור.
יצחק וקנין: ועד העובדים, אני מבין את הרצון שלכם לדאוג לעובדים.
יצחק וקנין: זה לגיטימי, הכול טוב ויפה.
יצחק וקנין: אבל פה אנחנו מחוקקים חוקים, זה לא ועד עובדים.
גילה אדרעי: אבל החוק שלך צריך להיות במקביל למשא ומתן שמתנהל.
יצחק וקנין: אני לא מנהל איתך ויכוח כרגע.
יצחק וקנין: כשאתן לך רשות דיבור, תדברי ולא תתפרצי.
יצחק וקנין: לכן, רבותיי, חובתנו להתקדם בחקיקה.
יצחק וקנין: אני שוב פעם אומר, אני מציע לכל המערכת ולמשרד התחבורה, תעשו ישיבות על אותם סעיפים שאתם מביאים לדיון כדי שאתם תורידו הרבה דברים בצד.
יצחק וקנין: אני אומר לכם שחוסר הבנה של הדברים גורם לנו להתעכב סתם על חוקים.
יצחק וקנין: אני אומר את זה מהניסיון של חוק הטיס.
יצחק וקנין: אין פה דברים שהם ברומו של עולם.
יצחק וקנין: צריך להגיע לעמק השווה ובדברים שאתם לא מגיעים לעמק השווה, אנחנו אלה שנצטרך לפסוק לאן אנחנו הולכים.
חוה ראובני: כל ההליך של הכנת החוק היה מלווה בדיונים עם כל הגורמים הנוגעים.
לאה ורון: עורכת הדין ראובני, את רואה מידי ישיבה מה מתרחש בוועדה.
לאה ורון: העובדה שהמנכ"ל שלכם כותב: "אחת לשבועיים נעשות ישיבות עבודה", מה הציפייה שלהם, שהוועדה תעשה ישיבות אחת לחודש אם אתם עושים אחת לשבועיים?
לאה ורון: תעשו פעמיים בשבוע ואפשר יהיה להתקדם.
יערה למברגר: אני מסכימה להערה לגבי פגישות עם סיטי פס לגבי הרכבת הקלה.
יערה למברגר: אבל הסעיפים שאנחנו קוראים עכשיו הם לא רלוונטיים לרכבת ישראל.
יערה למברגר: אני לא מוצאת טעם להיפגש עם גורם שהסעיף לא חל עליו.
יצחק וקנין: אני לא מדבר על ועד העובדים.
אלי יריב: אבל אם ההסתדרות לא - - -
יצחק וקנין: רבותיי, אני אמרתי את דעתי.
יצחק וקנין: ידידי מההסתדרות, שיהיה לך ברור.
יצחק וקנין: אתה לא תתפרץ פה פעם אחת יותר.
יצחק וקנין: בוא נעשה סדר.
יצחק וקנין: אני מכבד אתכם, אני מבין את התפקיד שאתה משמש בו אבל אל תתפרץ כי אחרת נאבד את השליטה על הישיבה.
יצחק וקנין: אני רוצה לומר לכם במלוא הרצינות.
יצחק וקנין: אני מדבר מתוך הניסיון מתוך רצון שאתם תתקדמו בחקיקה הזאת.
יצחק וקנין: אם לא תעשו את הדברים הללו, אנחנו נטחן מים.
חוה ראובני: אדוני, אנחנו לגמרי לא נגד להיפגש.
יצחק וקנין: היו ישיבות בחוק הטיס וברגע מסוים באו הטייסים בעליהום אחד גדול.
יצחק וקנין: הייתי מקבל את כל הפרוטוקולים של הישיבות שלהם והייתי בה מוכן לישיבות.
לאה ורון: הוא מדבר על הפרוטוקולים של ישיבות ההכנה.
יצחק וקנין: אז הייתי אומר להם: חבר'ה, אתם טועים טעות חמורה, אתם הולכים בקו לא נכון.
יצחק וקנין: הם התעשתו בשנייה אחת והבינו שאני צודק.
חוה ראובני: אדוני, יש הבדל אחד מאוד מהותי ואני מניחה שיערה שהיתה שותפה, ב ניגוד אלי, לחוק הטיס.
חוה ראובני: בחוק הטיס לא היתה מחלוקת על הצורך בו.
חוה ראובני: הטייסים לא התנגדו שיהיה חוק טיס והיה דיון על הפרטים.
יצחק וקנין: כמה שאת טועה.
חוה ראובני: פה יש מחלוקת עם הזכיין על עצם מהות ההסכם ועל הלגיטימיות לעשות את ההסדר.
חוה ראובני: זה בא בכל נקודה ונקודה.
חוה ראובני: על הדבר הזה אנחנו לא יכולים להתפשר.
יצחק וקנין: את יכולה שלא להתפשר איתם על שום סעיף.
חוה ראובני: העניין הוא לא הסעיף, העניין הוא עצם קיומו של החוק.
יצחק וקנין: את כנראה לא יורדת לסוף דעתי.
יצחק וקנין: אני שוב פעם אומר.
יצחק וקנין: גם עם הטייסים וישבו, וגם עם הפקחים וגם עם רשות שדות התעופה.
יצחק וקנין: כולם ישבו יחד ובסופו של דבר נשארו חילוקי דעות רבים והם הובאו לוועדה.
יצחק וקנין: אנחנו הצלחנו להתגבר על הדברים האלה מכוח זה שהם ישבו לפני כן.
יצחק וקנין: זאת דעתי, אתם חופשיים להמשיך איך שאתם רוצים.
יצחק וקנין: חוק הטיס היה הרבה יותר עבה מזה.
יצחק וקנין: אני אומר לך שחילוקי הדעות היו קשים וכבדים מאוד.
יצחק וקנין: לכן זאת העצה שלי אליכם.
יצחק וקנין: אתם תתקדמו יותר מהר.
יצחק וקנין: אם אתם רוצים לסיים את החוק הזה בתוך חודש, יש לכם אפשרות.
יצחק וקנין: אם אתם לא רוצים, זה ייקח הרבה זמן.
גיתית שיינין: אני רוצה רק להבהיר שוב.
גיתית שיינין: אני חוזרת ואומרת ואני מביעה את זה גם בפגישות בינינו וגם בוועדה.
גיתית שיינין: הזכיין רוצה חוק כי יש דברים שצריכים הסדרה.
גיתית שיינין: זה שיש נושאים בתוך החוק ששנויים במחלוקת בינינו בגלל קונספט מסוים לגבי צורה של הסדרה ולגבי דברים אחרים, אלה סוגיות נקודתיות.
גיתית שיינין: אלה דברים שאפשר אולי לפתור את חלקם ומה שלא ייפתר אולי יכול להגיע לוועדה.
גיתית שיינין: הזכיין רוצה בחוק.
גיתית שיינין: צריכה להיות הסדרה בחקיקה באופן מובהק.
יצחק וקנין: הדברים ברורים, איפה הדברים מחזיקים כרגע.
חוה ראובני: אנחנו בסעיף 46כב.
איתי עצמון: אנחנו כרגע בסעיף 46כב אנחנו צריכים בעצם להבין בצורה מאוד חדה על מה מדובר.
איתי עצמון: אני לא הצלחתי להבין מה ההבדל בין התליה לבין פסילה לתקופה, כאשר אמרתם שאתם מבקשים למחוק את הסמכות להתלות לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.
חוה ראובני: אני מציעה כך.
חוה ראובני: אנחנו משתמשים באותם מונחים במובנים שונים.
חוה ראובני: אני מציעה שנגיע פה להסכמה והוועדה תאשר את התכנים, מה יהיו הסמכות, ואחר-כך אנחנו נעשה את הניסוח וניתן לזה את הלבוש הפורמאלי המשפטי בנפרד.
איתי עצמון: אני לא חושב שהבעיה היא - - -
יצחק וקנין: הסעיף הזה הוא לא סעיף אני יכול לתת לו ככה - - -
חוה ראובני: אנחנו נגיע להסכמה על התכנים, מה תהיינה סמכויות המנהל?
חוה ראובני: מה הוא יהיה רשאי לעשות?
חוה ראובני: האם הוא יהיה רשאי לקבוע פסילות והתליות לתקופה או עד למילוי תנאים?
חוה ראובני: לאיזה תקופות?
חוה ראובני: ולאיזה מטרות.
איתי עצמון: ככל שמדובר על פסילה או התליה לתקופה אני כן חושב שצריך להגביל את התקופה.
איתי עצמון: כלומר, מה שאתם ביקשתם למחוק, לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.
איתי עצמון: אם אתם מבקשים להחזיר את אותה סמכות, צריך בוודאי לתחום את גדר הסמכות.
איתי עצמון: זאת החלטה אחת שאפשר לקבל.
יצחק וקנין: לדעתי כן.
יצחק וקנין: ברגע שאנחנו קובעים פרק זמן זה מאפשר בכל מקרה לאותו אחד שהסנקציה הופעלה נגדו, לראות בדיוק מה קורה איתו.
יצחק וקנין: אחרי 3 חודשים המנהל יצטרך לקבל החלטה או להאריך.
יצחק וקנין: ניתן לו את הסמכות בהתאם לנסיבות.
חוה ראובני: ומעבר ל-3 חודשים, מתוך המונח פסילה זה - - -
יערה למברגר: מעבר ל-3 חודשים זה או עד למילוי תנאים או שפסילה היא בעצם פסילה קבועה ואז אדם צריך להתחיל את ההליך מהתחלה.
יצחק וקנין: אדם צריך לדעת איפה הוא חי.
יצחק וקנין: המערכת צריכה לראות מה קורה עם הנהג שלה, נכון?
חוה ראובני: אז אנחנו מדברים על התליה עד 3 חודשים, זאת חלופה אחת.
חוה ראובני: התליה עד למילוי תנאים זאת חלופה שנייה, וחלופה שלישית זאת פסילה שזה בעצם ביטול הרישיון.
איתי עצמון: ולא פסילה לתקופה.
איתי עצמון: אנחנו לא נחזור פה על המונחים במובנים שונים.
חוה ראובני: אם זאת הכוונה, אז הכוונה מקובלת עלינו.
יצחק וקנין: לפני שתעירי את ההערות תגידי איך הסעיף צריך להיות ואחר-כך תעירו את ההערות.
חוה ראובני: אם כך, זה כמו שמודפס.
חוה ראובני: אני חושבת שהיה איזה פער בהבנות של המונחים.
גיתית שיינין: הנושא של לתת סמכות להתלות עד לקיום תנאים והתנאים האלה יכולים להיות מנוסחים עד שיעברו 7 שנים, אז אנחנו חוזרים שוב פעם - - -
יערה למברגר: זה לא יהיה מנוסח "עד שיעברו 7 שנים".
יערה למברגר: זה "עד שתעבור תקופת ההתיישנות".
יערה למברגר: בעיניי זה לא אותו דבר.
יערה למברגר: אתה לא סתם זורק תקופה.
יערה למברגר: לא כך תעקוף את החוק.
גיתית שיינין: אבל את מבינה שאם זה הנוסח והנוסח מאפשר את זה, זה בעייתי.
גיתית שיינין: דבר נוסף שהייתי רוצה להתייחס אליו.
גיתית שיינין: מה שהוזכר כאן קודם לגבי סמכות החקירה המוקנית, הטבעית של המשטרה ושל בית משפט להתייחס לנושא הזה.
גיתית שיינין: ברגע שמוסיפים סמכות של המנהל לסנקציה שהיא במהותה זהה למה שהמשטרה ובית המשפט יכולים לעשות, חסרה לי כאן איזו אבחנה לגבי היחס בין אותה הסמכות שיש לחקירה של המשטרה, לבין היחס בין אותה חקירה שלכאורה צריך המנהל לקיים.
גיתית שיינין: כל אחד מהם מקיים חקירה בנפרד.
יצחק וקנין: מה זה שייך?
חוה ראובני: זה בסעיפי חקירות.
גיתית שיינין: לגבי תאונה.
גיתית שיינין: אנחנו מדברים על התליה - - -
יצחק וקנין: זה כמו הויכוח על החוקר הראשי והמשטרה בחוק הטיס.
יערה למברגר: אני אתחיל מהנושא השני.
יערה למברגר: אנחנו מדברים פה ונראה את זה בפרק החקירות, תאונה כהגדרתה פה זאת סמכות החקירה של המנהל.
יערה למברגר: זאת חקירה מניעתית ולא חקירת המשטרה.
יערה למברגר: לכן זה נותן תשובה לשאלתך.
יערה למברגר: מי חוקר ומי מחליט זה המנהל.
יערה למברגר: המנהל הוא בעל הסמכות לתת את הרישיון, המנהל הוא בעל הסמכות לקחת את הרישיון.
גיתית שיינין: מה היחס בין זה לבין חקירה על אותה כמעט תאונה.
יערה למברגר: עניתי לך.
יערה למברגר: לפי תחקיר.
גיתית שיינין: לכאורה מתקיימות שתי חקירות במקביל.
מרק פיליפס: כל אחד יכול להחליט לשלול את הרישיון.
יערה למברגר: אני אדבר על היחס בין הדברים כשנגיע לפרק הזה.
יערה למברגר: אבל ביחס לסעיף הזה, סמכות המנהל, העילה שלה, מתבססת על התחקיר שערך המנהל.
מרק פיליפס: יערה, בבקשה תתייחסי לסעיף 5 ו-6 ספציפית.
יערה למברגר: על 5 עניתי עכשיו שמדובר על תאונה והתחקיר.
מרק פיליפס: אני חושב שזה אותו דבר.
מרק פיליפס: אם אתם חושבים שהוא גרם לתאונה, אני לא בטוח שהמנהל זה הגורם הנכון להחליט על שלילת הרישיון במקרה הזה כאשר המשטרה חוקרת אם הוא גרם לתאונה.
מרק פיליפס: הרי זאת מהות החקירה שלה.
יערה למברגר: המשטרה חוקרת תאונה עם נפגעים.
יערה למברגר: היו מקרים שבהם המשטרה לא תחקור, המנהל כן יערוך תחקיר וזה עדיין חמור מבחינה בטיחותית, מבחינת הרגולאטור ואין חפיפה.
יצחק וקנין: לא היתה תאונה אלא כמעט תאונה.
יצחק וקנין: היתה רשלנות של הנהג ברמה מסוימת.
יצחק וקנין: מישהו צריך לבדוק את הדברים האלו.
יצחק וקנין: כשאין תאונה פיסית, כמעט והמשטרה לא מתערבת.
יצחק וקנין: גם כשיש תאונה של שני רכבים ואין נפגעים בנפש, לפעמים גומרים את זה בינינו 5 דקות על-ידי החלפת פרטים.
יצחק וקנין: אני לוקח את חוק הטיס ומשווה אותו לפה.
יצחק וקנין: החוקר הראשי והמשטרה.
יצחק וקנין: מי יחקור?
יצחק וקנין: איך יחקרו?
יצחק וקנין: מי יבדוק?
יצחק וקנין: על זה ישבנו על המדוכה וטחנו רבות.
יצחק וקנין: פה לא מדובר על 4 נוסעים ברכב אלא על 500 או 600 נוסעים.
יצחק וקנין: מישהו צריך פה לבדוק את הדברים.
יצחק וקנין: צריכה להיות חקירה גם כאשר כמעט קרתה תאונה כי אם תהיה תאונה, בפעם הבאה נגיד: למה לא חקרנו ולא בדקנו?
יצחק וקנין: למה לא התלנו את הרישיון של אותו אחד?
יצחק וקנין: צריך לעשות איזו בדיקה ולכן הדברים מקובלים.
יצחק וקנין: זה מניח את דעתי.
יערה למברגר: לא עניתי על השאלה הראשונה שלך.
יערה למברגר: השאלה הראשונה שלך היתה לגבי "עד שימולאו התנאים" להגביל את זה בתקופה.
יערה למברגר: אני דווקא חושבת שלהגביל את זה בתקופה יכול ללכת לרעת העובד ואני אנסה להסביר למה.
יערה למברגר: אם למשל היתה בעיה וגילו שהעובד לא מתנהל טוב במצבי חירום.
יערה למברגר: במצבי חירום צריך לעשות בלימת חירום, הנהג נלחץ נורא ולא מתנהל טוב במצב חירום.
יערה למברגר: אומרים שצריך לעשות סדנה לטיפול במצב חירום, שפתאום רץ לך ילד על המסילה.
יערה למברגר: הוא עושה את הסדנה הזאת ולא עובר את המבחן בסופה.
יערה למברגר: עברו 3 חודשים אז עכשיו מה קורה?
יערה למברגר: אני מחזירה לו את הרישיון למרות שהוא לא עמד בתנאים?
יערה למברגר: זאת אפשרות אחת שלא נראית לי הגיונית.
יערה למברגר: הוא לא הראה שהוא יודע להתמודד במצבי חירום.
יערה למברגר: האם עכשיו אני מבטלת אותו והוא צריך להתחיל עכשיו מהתחלה?
יערה למברגר: אני רוצה לתת לו עוד צ'אנס לעשות את הקורס הזה שוב.
יערה למברגר: בחוק הטיס רננה תמיד נתנה את הדוגמה לזה שלא יודע לנחות והוא לא נוחת טוב.
יערה למברגר: הוא עושה עוד פעם את הקורס של איך לנחות ונותנים לו עוד הזדמנות.
יערה למברגר: אני יכולה להגיד לכם שלאחרונה ניתן פסק דין חדש בעניין של רפואה, שנותנים לאדם הזדמנות לגשת שוב לבחינות.
יערה למברגר: אני חושבת שזה יותר הולך לקראת האדם שאני לא אגביל את זה בתקופה.
גיתית שיינין: אז אולי אפשר לעשות את זה על-ידי הגבלת שיקול דעת.
גיתית שיינין: לא להשאיר את הניסוח הפתוח שעשית?
חוה ראובני: לפעמים יש גם מצב שזה פחות זמן.
חוה ראובני: הדרישה ממנו זה לעשות בדיקת ראייה.
חוה ראובני: אם הוא עושה אותה מחר בבוקר, למה לא להחזיר לו את הרישיון?
מרק פיליפס: ברור, זה עד.
גיתית שיינין: השאלה האם אין מקום לאיזו הגבלה של שיקול דעת?
גיתית שיינין: באותו נושא של שיקול דעת, לגבי סעיף קטן 6.
גיתית שיינין: בסעיף קטן 6 אנחנו מדברים על סמכות מאוד מאוד רחבה.
גיתית שיינין: בעצם זה סעיף סל שמאפשר לפסול מכל מיני סיבות כי אולי היה בזה סכנה.
גיתית שיינין: איזה סעיף סל מאוד רחב.
גיתית שיינין: השאלה, האם יש מקום להגביל את שיקול הדעת?
חוה ראובני: פסקה 6 היא המקבילה של סעיף 56 לפקודת התעבורה , שמדברת על: היתה רשות הרישוי משוכנעת כי בדרך נהיגתו של בעל רישיון נהיגה יש משום סכנה לעוברי דרך".
חוה ראובני: זה מדבר על המצבים הקיצוניים של הנהגים הכי קשים.
מרק פיליפס: ומה הסמכות בפקודת התעבורה?
חוה ראובני: "רשאית היא בהחלטה מנומקת לאחר שניתנה לו הזדמנות להביא את טענותיו בפניה, לפוסלו מלהחזיק ברישיון נהיגה כל תקופה שהיא".
מרק פיליפס: סמכות של מי?
חוה ראובני: רשות הרישוי עשתה שימוש בסמכות הזאת וזה הגיע עד בית המשפט העליון ברע"פ יניב זנו.
חוה ראובני: נפסק שם שהשימוש בסמכות הזאת לגיטימית ושצריך למסגר את שיקול הדעת בתקנות.
חוה ראובני: בעיניי פסק הדין הזה, ובעקבותיו ניסוח הסעיף, עושה קצת מיש-מש בין סמכות של רשות מנהלית, המנהל שוכנע, ומצד שני, השר יקבע הוראות בעניין הנסיבות.
חוה ראובני: אז יכול שהתקיימו הנסיבות והמנהל משוכנע ואז מה הוא יעשה?
חוה ראובני: יכול להיות שהוא משוכנע והנסיבות לא התקיימו וגם אז מה הוא יעשה?
חוה ראובני: יש כאן ערבוב, מצד אחד שיקול דעת למנהל ומצד שני, השר שקובע לו כללים נוקשים.
חוה ראובני: בכל מקרה, כאן זה בנוי באותו מודל שבא בעקבות פסק דין בעניין זאנו שאומר שיש למנהל שיקול דעת אבל שיקול הדעת הזה מותנה באותן נסיבות שהשר קבע בתקנות.
חוה ראובני: לפי סעיף 56 גם נקבעו תקנות.
יצחק וקנין: יש לנו הצעה כדי לסכם את העניין.
איתי עצמון: את הקדמת אותי והזכרת את פסק הדין שעסק בסעיף 56 לפקודת התעבורה ושבו בית המשפט העליון מתח ביקורת חריפה על הסמכות הרחבה שניתנה לרשות הרישוי ללא הנחות ברורות, ללא כללים אובייקטיביים.
איתי עצמון: אני חושב שהנוסח של פסקת משנה 6 לא נותן כל-כך מענה לצורך הזה בבהירות.
איתי עצמון: אני חושב שעדיף אולי לומר שבכל מקרה סמכות המנהל תופעל לפי הוראות שקבע השר.
איתי עצמון: כלומר, להסמיך את השר לקבוע בתקנות סמכות חובה.
איתי עצמון: כלומר, ללא תקנות אי-אפשר יהיה להפעיל את הסעיף.
איתי עצמון: זה לא כל-כך עולה כרגע מהנוסח.
איתי עצמון: כרגע זאת סמכות שבשיקול דעת.
יערה למברגר: זה לא מנוסח טוב, זאת היתה כוונתנו.
יערה למברגר: להתנות את זה בתקנות שיצקו תוכן.
חוה ראובני: אז במקום לומר "המנהל שוכנע", זה לא יכול להיות מנוסח כסמכות בשיקול דעת של המנהל ואם זה מותנה בתקנות זה חובה.
איתי עצמון: למה לא בעצם?
חוה ראובני: כי אם התקיימו התקנות והמנהל - - -
איתי עצמון: הוא מונה את הנסיבות.
איתי עצמון: השר ימנה בתקנות את הנסיבות והמקרים והמנהל יצטרך באמת להפעיל את שיקול דעתו האם אותן נסיבות התקיימו או לא.
חוה ראובני: אז "המנהל שוכנע כי התקיימו נסיבות שקבע השר".
איתי עצמון: אני רוצה לסכם את ההחלטות לעניין סעיף קטן א' כדי שיהיה ברור על מה אנחנו מדברים.
איתי עצמון: בעצם יהיה מדובר על התליה שהיא או לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים או עד שיתמלאו תנאים שיקבע.
איתי עצמון: פסילה של רישיון כמוה בעצם כביטול רישיון.
איתי עצמון: השאלה היא, תוך כמה זמן אדם שבוטל רישיונו יוכל להגיש בקשה לרישיון נוסף.
איתי עצמון: הוראות בנושא הזה קיימות במספר דברי חקיקה.
איתי עצמון: אני מעלה את השאלה להכרעת הוועדה, האם ראוי לקבוע הוראה כזאת?
איתי עצמון: בחוק הטיס זה היה שנה אבל יש גם חקיקה שקובעת פרקי זמן אחרים.
איתי עצמון: זאת שאלה.
יערה למברגר: בדרך כלל נקבע איזה פרק זמן, וזה קצת משתנה בין דברי חקיקה, מה הפרק הזמן שלדעת הוועדה שהוא יכול להתחיל את התהליך מהתחלה.
יצחק וקנין: מה קורה ברישיון נהיגה?
חוה ראובני: ברישיון נהיגה אין כללים מהסוג הזה.
חוה ראובני: באיזה מקום המפתח הוא לגבי הרשעות פליליות, למשל, התקנות מדברות על 7 שנים מתום ריצוי העונש ומיום גזר הדין.
חוה ראובני: המשמעות היא שלמרות - - -
יצחק וקנין: אני הייתי מציע שניקח את זה כשנה.
יצחק וקנין: אני נותן לכם הצעה שנה.
חוה ראובני: העניין הוא שאם הביטול נעשה בגלל הרשעות פליליות - - -
יערה למברגר: לא, אבל אז לא יתקיים התנאי.
יערה למברגר: שנה עד שהוא מתחיל בתהליך.
יערה למברגר: זה לא שאת חייבת אוטומטית לתת לו רישיון אחרי שנה.
איתי עצמון: הוא יכול לשוב ולהגיש בקשה.
יערה למברגר: שנה שהוא מתחיל בתהליך.
יערה למברגר: הוא מגיש את הבקשה ואז הוא לא עומד בתנאים לקבלת הרישיון.
איתי עצמון: אז אתה מאשר הוראה כזאת?
גיתית שיינין: שנה ממה?
איתי עצמון: שנה ממועד הפסילה יוכל להתחיל בעצם בהליך של בקשה לרישיון חדש.
גיתית שיינין: זה ייכנס כאן?
איתי עצמון: אנחנו נמצא את המיקום שלו בשלב הנוסח.
יצחק וקנין: אני מצביע על 46כב, כולל התיקונים שהוצעו, עד סעיף קטן 6.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לסעיף 46כב (ב).
חוה ראובני: "(ב) נפסל אדם בידי קצין משטרה לפי הוראות פקודת התעבורה, מלהחזיק ברישיון נהיגה ברכב, לתקופה, רשאי המנהל להתלות את הרישיון לנהיגת רכבת מקומית של אותו אדם, במהלך תקופת תוקפה של הפסילה מהחזקה ברישיון נהיגה ברכב, כולה או חלקה, אלא אם כן התקיימו נסיבות הקשורות בעבירה שהביאה לפסילה לפי פקודת התעבורה שאינן מצדיקות התליה לפי סעיף קטן זה .
חוה ראובני: " לקצין משטרה יש סמכות לפסול רישיון נהיגה ברכב ל-30, 60 או 90 ימים אם בוצעו עבירות מסוימות, תאונה עם נפגעים או תאונה עם הרוגים.
חוה ראובני: אם צריך להרחיב את הפרטים, אז אפשר.
חוה ראובני: כיוון שרישיון נהיגה לרכבת מקומית בנוי על רישיון נהיגה לפי פקודת התעבורה, זה תנאי יסוד לקבלתו, ובגלל שיש זיקה עניינית הדוקה בין הכישורים והיכולת והסיכונים, אנחנו סבורים שלא נכון יהיה שמי שנמצא לא ראוי לנהוג ברכב פרטי בגלל התנהגותו, יוכל להמשיך בו בזמן שהוא פסול לרכב, לנהוג ברכבת מקומית עם מאות הנושאים שיש בה.
חוה ראובני: לכן אנחנו אומרים שהמנהל יהיה רשאי להתלות את רישיון הנהיגה ברכבת מקומית אבל זה מותנה בשיקול דעת לבדוק באמת את הזיקה העניינית.
חוה ראובני: יתכנו בכל זאת מצבים שבהם זה לא קשור ולא שייך ולא רלוונטית.
חוה ראובני: הנסיבות הספציפיות של אותה עבירה, של אותו אירוע, שהביאו לפסילה על-ידי קצין משטרה.
חוה ראובני: שזה לא יהיה אוטומטי.
יצחק וקנין: זאת אומרת שאתם מסכימים שאם אדם נפסל רישיון הנהיגה שלו ברכב, אוטומטית זה יפסול את רישיונו - - -
יערה למברגר: זה לא אוטומטית, זה עם שיקול דעת למנהל.
גיתית שיינין: אם זה היה אוטומטית היינו מתנגדים.
גיתית שיינין: אנחנו חושבים שיש הבדל וזה גם מאוד ברור.
גיתית שיינין: הנהיגה על קו רכבת היא כל-כך שונה.
גיתית שיינין: היא מוגדרת בתוך מסילה.
גיתית שיינין: כל צורת הנהיגה היא אחרת.
גיתית שיינין: יש הבדלים מאוד מהותיים בין נהיגת רכבת לבין נהיגת רכב.
גיתית שיינין: עם זאת, מתן רשות למנהל לפסול, אם הוא חושב שזה רלוונטי, היא סבירה.
גיתית שיינין: כמובן הכול צריך להתנהל במסגרת שיקול הדעת הסביר.
איתי עצמון: אני מציע כן לחדד את הסיפה של סעיף קטן ב' ואולי לקשור את זה בצורה ברורה לנהיגת רכבת מקומית, כלומר, אלא אם כן נסיבות העבירה אינן קשורות לנהיגת רכבת מקומית או שאין בהן כד להשפיע על נהיגת רכבת מקומית.
קריאה: אם הוא נהג בשכרות?
תמר ליברטי: נקודת המוצא היא שהפסילה על רישיון נהיגת הרכב היא לא קשורה לרכבת המקומית אלא שעצם הפסילה והעבירה בגינה ניתנה הפסילה מצדיקה בנסיבות האלה לפסול גם את רישיון הנהיגה ברכבת.
יערה למברגר: אנחנו חושבים שצריכות להיות פה נסיבות חריגות.
יצחק וקנין: ברור שהוא נהג בשכרות, בודאי שאם הוא נהג ברכב - - -
איתי עצמון: שכרות היא עבירה שברור שהיא משפיעה על אופן הנהיגה ברכבת מקומית.
יערה למברגר: תמר אמרה שמה שאתה אומר מצמצם יותר ממה שאתה מתכוון.
איתי עצמון: יש לכם הצעה אחרת לצמצם?
יצחק וקנין: לא צריך לצמצם, זה מנוסח בסדר גמור.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ב'.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף ב'?
יצחק וקנין: כרגע אני עובר למצגת.