GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל סגן כהן: לדעתי, אפשר להוסיף סעיף לחוק שאנחנו ננסח אותו, שיקבע סייגים שהוראות החוק לא יחולו על צמחים שמיועדים לצריכה עצמית ונגדיר בדיוק מהי צריכה עצמית, שזה לא יהיה צריכה עצמית לכפר, אלא ממש - - -
יוסי ישי: כמו שיש לנו בחוק המספוא.
איתי עצמון: גם בחוק משק החלב יש.
יוסי ישי: קודם לא הבנתי, אבל עכשיו הבנתי.
יוסי ישי: אנחנו נחריג את הייצור לצריכה עצמית.
איתי עצמון: אז אנחנו אמורים לקבל מכם הגדרה?
יוסי ישי: כן, נכין נוסח.
איתי עצמון: אבל כרגע בסעיף ההגדרות, ככל שיהיה צורך, אנחנו נשנה.
איתי עצמון: למשל גם הגדרה של שיווק וגם הגדרה של מכירה, יכול להיות שיהיה צורך לעשות שינויים באותן הגדרות לאור התוספת.
יוסי ישי: יכול להיות שנעשה תיקון רוחבי אופרטיבי שיחריג את הייצור לצריכה עצמית.
איתי עצמון: אבל יהיה צורך להתייחס לזה גם בסעיף ההגדרות.
יוסי ישי: אז יבדקו את זה.
יוסי ישי: (החלפת יו"ר – יצחק וקנין – 9:30).
אורית נוקד: יכול להיות שיהיה סעיף נפרד שיגיד שהחוק לא יחול על-.
רינה ורסנו: לגבי נושא השיווק אני מבקשת עדיין לא לסגור את זה כי אני חייבת לעשות התייעצות עם המשרד.
יצחק וקנין: אני לא מבין מה הבעיה.
אורית נוקד: מה הבעיה?
אורית נוקד: כולנו מתכוונים לטובת הצרכנים.
רינה ורסנו: אין בעיה בזה- -
אורית נוקד: אז עד מחר בבוקר.
רינה ורסנו: אם משרד החקלאות רוצה לקחת את כל נושא של ייבוא ירקות ופירות טריים- -
יוסי ישי: לא, לא לוקחים.
רינה ורסנו: אבל כאן כרגע השר הוא אחראי.
יוסי ישי: נכון, אבל השר נשאר אחראי גם בחוק הזה, לא שינינו פה כלום.
רינה ורסנו: אבל ברגע שאתה מכניס כאן "ייבוא" האחריות עוברת למשרד החקלאות, ומשרד הבריאות לא אחראי יותר על ייבוא של ירקות ופירות.
יוסי ישי: כל מה שקשור בבטיחות היה ונשאר בסמכות שר הבריאות.
מרינה אוספלד: אז זה דורש הבהרה.
רינה ורסנו: זה דורש הבהרה.
רינה ורסנו: בגלל זה אנחנו אומרים.
רינה ורסנו: אנחנו לא מתנגדים - - -
יצחק וקנין: יש לי שאלה אחרת: עד היום כאשר היה ייבוא של ביצים, של ירקות, במיוחד בשנת השמיטה.
יצחק וקנין: המסה הגדולה ביותר.
יוסי ישי: משרד הבריאות.
יוסי ישי: בכל מה שקשור לבטיחות זה משרד הבריאות.
יצחק וקנין: אז מה הבעיה היום?
יוסי ישי: נשאר אותו דבר.
יצחק וקנין: לא השתנה כלום, אני לא מבין.
יגאל אכטנברג: זה רק מחזק את העניין שאין רשות אחת שמטפלת בכול.
יגאל אכטנברג: תראה, עוד לא התחלנו, וכבר התחילו לדרוך על האצבעות אחד של האחר.
יצחק וקנין: זה לא רק - - -
יגאל אכטנברג: אין ספק, אבל זה הדיון היום.
יוסי ישי: אני אעשה את זה מאוד פשוט- -
יצחק וקנין: רבותיי, בואו נעשה סדר.
יגאל אכטנברג: אני מסכים- -
יצחק וקנין: ידידי היקר, נכון שהייתה לך קריאת ביניים, אבל רשות דיבור לא קיבלת.
יצחק וקנין: תדבר בזמן שתקבל רשות דיבור.
יוסי ישי: נעשה סדר בדברים: לגבי בטיחות – היה ויישאר שר הבריאות.
יוסי ישי: מאחר שנכנס לכאן אלמנט נוסף של איכות שהיא למעשה מעוגנת ומיוצרת כאן לראשונה, צודק משרד הבריאות שאנחנו נצטרך לבצע עד מחר תיאום בינינו לגבי נושא האיכות בייבוא.
יוסי ישי: נעשה את זה.
איתי עצמון: אני בכל זאת מבקש, מכיוון שהגדרות שיווק ומכירה יכולות להתייחס לעניין של צריכה עצמית, שתסמיך אותנו לשנות את ההגדרות ככל שיהיה צורך, לאור הוספת הסעיף האופרטיבי.
איתי עצמון: עוד הערה לעניין הגדרת המנהל: מן הראוי שהודעה על מינוי כזה תפורסם ברשומות לאור הסמכויות שניתנות לאותו עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר; שאלה נוספת: כתבתם כאן: "או עובד אחר שמינה להיות ממלא מקומו של המנהל בהיעדרו".
איתי עצמון: האם מדובר על עובד שזה יהיה הטייטל שלו – "ממלא מקום" לעניין הזה או שזה יהיה מילוי מקום אד-הוק בכל פעם שהעובד הזה ייצא לחו"ל?
איתי עצמון: אם מדובר על מינוי קבוע, גם מינוי כזה צריך להיות מפורסם.
מיכל סגן כהן: ממלא מקום קבוע.
מיכל סגן כהן: יש לנו סעיף פרסום בחוק, ולכן הוראה לעניין פרסום המנהל הייתי מוסיפה לשם.
איתי עצמון: אבל ההחלטה העקרונית היא שזה יפורסם.
איתי עצמון: לעניין הגדרת "צמח" – מדוע פירטתם דווקא פירות הדר?
איתי עצמון: כתבתם: "ירקות ופירות, לרבות פירות הדר המשמשים למאכל אדם".
מרים פרוינד: כי לא תמיד פירות הדר נכללים בהגדרה של פירות.
מרים פרוינד: זה סתם - - -
איתי עצמון: אבל יש גם ירקות.
מרים פרוינד: אבל ירקות זה מובן מאליו.
מרים פרוינד: זה סמנטיקה לצורך הבהרה, לא יותר מזה.
יוסי ישי: ירקות זה שם כללי, בפירות יש הבחנה, לפחות בז'רגון המקצועי, בין פירות לבין הדרים.
יוסי ישי: לכן למען הסר ספק שההדרים כלולים זה נאמר במפורש.
קריאה: גם בספר המכס זה מופרד.
איתי עצמון: כן, שאלה.
איתי עצמון: בהגדרת "שיווק", בסופה כתבתם: "ופרסום".
איתי עצמון: על מה בדיוק מדובר?
איתי עצמון: על איזה הוראות בנושא פרסום יהיו כלולות בתקנות שאתם תביאו לאישור הוועדה?
יוסי ישי: אמת בפרסום בנושא איכות או מסלול משופר.
איתי עצמון: כלומר בעצם חובות גילוי?
מרים פרוינד: לא רק גילוי.
מרים פרוינד: גם כשאתה שם מדבקה, בסופו של דבר זה יתמצה במדבקה שתשים על האריזה או בסופרמרקט, אז שמה שיש שם תואם את מה שיש בפנים.
איתי עצמון: אני רק רוצה להסב את תשומת לב הוועדה שמכיוון שיש לנו דין כללי שעוסק באיסור הטעיה אני לא רוצה שהתיבה "פרסום" תפורש- -
יוסי ישי: זה לא רק הטעיה, זה גם חובת פרסום לשם עקיבות.
איתי עצמון: זה לא אמור לכלול "הטעיה".
יוסי ישי: שם היצרן, תאריך.
איתי עצמון: אז לדעתי, מן הראוי להבהיר ולכתוב:
איתי עצמון: חובות גילוי או דרישות לגבי אופן הפרסום.
לאה ורון: צריך לייחד לזה אמירה ברורה.
יוסי ישי: אבל זה בתקנות.
איתי עצמון: לא, לא, כאן יש הגדרה.
לאה ורון: אתה מכניס את הנושא של הפרסום לתוך ההגדרה.
יוסי ישי: כלל התהליכים של שיווק, לרבות מיון, אריזה, סימון, הובלה, אחסון או פרסום.
יוסי ישי: אפשר להוריד את המילה "פרסום"?
איתי עצמון: אני לא אמרתי שצריך להוריד את המילה.
איתי עצמון: אז נכתוב אולי:
איתי עצמון: חובות גילוי וחובות לגבי אופן הפרסום.
יוסי ישי: אבל יש המילה "סימון".
אורית נוקד: אני דווקא חושבת שכדאי לפרט פה.
מיכל סגן כהן: אבל ברגע שיש המילה "סימון" אז בעצם אם את אומרת איך יצטרכו לסמן את משאירה הכול פתוח, לפי הסימון שיצטרכו לסמן.
מיכל סגן כהן: אם אני עכשיו אתחיל להגיד לגבי הפרסום, ואני אצמצמם- -
לאה ורון: אז באמת, כשד"ר פרוינד התייחסה למילה "פרסום" היא אמרה בסוף שזה יהיה מדבקה.
לאה ורון: מדבקה זה לא בדיוק "פרסום" בעברית.
לאה ורון: מדבקה זה הסימון.
לאה ורון: אז אתם צריכים להחליט מה אתם מעוניינים.
לאה ורון: אם אתם מעוניינים בפרסום אז צריך לומר למה הכוונה בפרסום.
מרים פרוינד: אפשר להוריד את זה.
לאה ורון: אז תורידו את המילה "פרסום".
יצחק וקנין: הדברים ברורים, יש עוד הערות?
יצחק וקנין: אנחנו לא מצביעים רק על הנוהל הבסיסי.
לאה ורון: ומה עם "מכירה"?
לאה ורון: כן מצביעים לבסוף?
איתי עצמון: אפשר להצביע, אבל כפוף לסעיף האופרטיבי.
יצחק וקנין: יביאו השלמות.
שירה גרינברג: משרד האוצר מסתייג מכך שלא נדון בזה ונצביע על הסעיף השלישי שדיבר עליו יוסי כרגע.
שירה גרינברג: אנחנו רוצים לשמוע- -
לאה ורון: אני לא מבינה על מה את מדברת.
שירה גרינברג: אני הבנתי שהנוהל הבסיסי והנוהל המשופר, רוצים שלא להעלות לדיון ולא להצביע עליו- -
יוסי ישי: את המשופר לא ביקשתי, רק את הבסיסי.
שירה גרינברג: אז את הבסיסי.
שירה גרינברג: אנחנו מעוניינים להעביר את החוק הזה כמקשה אחת; אני מבינה שעל הנוהל הבסיסי היו חילוקי דעות, ועל כן מעוניינים שלא להעלות את זה לדיון.
שירה גרינברג: חשוב לנו מאוד שהדבר הזה כן יעבור כחלק מכל החוק הזה, ולכן במידה שאתם מחליטים שלא להעלות אנחנו רוצים לשמור לעצמנו את הזכות של שר האוצר להסתייג מכך.
יצחק וקנין: שירה, את לא חדשה.
יצחק וקנין: זאת לא הפעם הראשונה שהאוצר מסתייג מדברים מסוימים.
יצחק וקנין: אני לא חושב שיש בזה בעיה שבגללה לא נצביע.
יצחק וקנין: אנחנו לא נצביע, כפי הבקשה.
יצחק וקנין: בכל רגע מסוים את יכולה להעלות את הטענות כאשר הנושא הזה יעלה, ותגידי את מה שאת חושבת.
יצחק וקנין: יש פה ועדה חכמה מספיק לקבל החלטה לכאן או לכאן.
איתי עצמון: לגבי ההגדרה של "מכירה" והגדרת "שיווק", אולי כן אפשר להגיד "למעט צריכה עצמית כאמור בסעיף שינוסח בהמשך".
יוסי ישי: כן, זה אפשר.
איתי עצמון: אני הצעתי שבהגדרות מכירה ושיווק נגיד "למעט צריכה עצמית, כאמור בסעיף שמספרו ייקבע בהמשך", כאשר משרד החקלאות יביא נוסח.
מרים פרוינד: בשיווק אין צריכה עצמית.
יוסי ישי: ייצור וצריכה.
יצחק וקנין: אוקיי, רבותיי, אנחנו מצביעים.
יצחק וקנין: מי בעד הסעיפים כפי שהוקראו, למעט הגדרה של "הנוהל הבסיסי"?
רינה ורסנו: ושיווק.
רינה ורסנו: הכנסתם את העניין של ייבוא, אז גם שיווק.
רינה ורסנו: מחר נחזור על זה.
לאה ורון: אז שתי ההגדרות של שיווק ושל הנוהל הבסיסי עדיין לא אושרו.
יצחק וקנין: שני אלה לא מאושרים.
יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיף 2 ללא "שיווק" ו"הנוהל הבסיסי" – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר.
יצחק וקנין: שאר ההגדרות אושרו.
יצחק וקנין: "נוהל בסיסי" ו"שיווק" לא אושרו.
יצחק וקנין: מחר הם יידונו.
מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 3.
מיכל סגן כהן: אנחנו מדברים על שני תקנים: יש נוהל אחד שהוא נוהל בסיסי שהוראותיו קובעות הוראות הן לעניין בטיחות והן לעניין איכות פנימית וחיצונית.
מיכל סגן כהן: לא ניתן יהיה לשווק צמח שלא עומד בהם.
מיכל סגן כהן: נוסף לכך יכול שיהיה נוהל לתוצרת שעולה על הנדרש בנוהל הבסיסי, ואז תוצרת כזאת, אם היא תיקבע בנוהל משופר ייקבע לה סמל, וניתן יהיה לשווק אותה בנוהל המשופר עם הסמל שאושר לה.
יצחק וקנין: תוצרת באיכות הרבה יותר גבוהה, זאת הכוונה.
מיכל סגן כהן: תוצרת באיכות שעולה על הבסיסית.
איתי עצמון: האם מדובר על אימוץ סטנדרטים שמקובלים באירופה לגבי צריכה מקומית באירופה או שאנחנו בעצם הולכים להתעלות על מה שנהוג באירופה?
מרים פרוינד: בסטנדרט הבסיסי אנחנו מדברים על תקנות קיימות ועוד תקנות חדשות שייתוספו.
מרים פרוינד: אבל בסטנדרטים של בטיחות קשה לאמץ סטנדרטים קיימים.
מרים פרוינד: בטוח שאנחנו הולכים על-פי ההוראות שקיימות באירופה – זה הבסיס שלנו כמעט לכל החקיקה.
איתי עצמון: זה מה שרציתי שתבהירו לוועדה.
איתי עצמון: האם מדובר באמת על האחדת סטנדרטים לעומת מה שמקובל?
מרים פרוינד: לא אחד לאחד כי יש הרבה מאוד התאמות לתנאים מקומיים.
איתי עצמון: כלומר יכול להיות שהדרישות יהיו גבוהות יותר.
מרים פרוינד: או יותר נמוכות.
יצחק וקנין: זה לא מחייב שזה יותר טוב.
לאה ורון: בכל זאת תפרטי קצת יותר.
מרים פרוינד: למשל, בנושא של שאריות חומרי הדברה.
מרים פרוינד: אלה תקנות משותפות למשרד הבריאות ולנו, אז נכון שאנחנו נסמכים על תקנות אירופיות שקיימות בנושאים האלה.
מרים פרוינד: אבל לא תמיד אותם חומרים רשומים גם בארץ וגם באירופה, אז כמובן זאת התאמה אחת; שנית, תנאי האקלים הם שונים לחלוטין אז יש התאמות של קצב פירוק חומרים ודברים כאלה לתנאי הארץ- -
איתי עצמון: מעבר לתנאי הארץ יש עוד דרישות?
קריאה: גם בנושא איכות.
רינה ורסנו: אני רוצה להוסיף משהו לגבי השאריות.
רינה ורסנו: הקריטריונים לקביעת שאריות הם קריטריונים זהים לאירופים.
רינה ורסנו: יכול להיות שיש שאריות שונות מבחינת חומרים, אבל הקריטריונים הבטיחותיים, הבריאותיים לקביעה הם זהים.
מרים פרוינד: לגבי תקני איכות.
מרים פרוינד: קיימים תקנים בינלאומיים שאנחנו נסמכים עליהם בייצוא, אבל בארץ חייבים התאמה כי כל הנושא הזה של 14 יום פחות או יותר של זמן הנסיעה של התוצרת לחו"ל – לא קיימים.
מרים פרוינד: אז כל הנושא של - - - ושל בוסר משתנים כמעט מיידית מעצם העובדה שזה לצריכה מיידית ולא לצריכה מושהית לעוד זמן מסוים.
מרים פרוינד: כמובן, יש התאמות, ולכן אנחנו נסמכים על תקנים בינלאומיים, כולל כל ההתאמות הנדרשות.
לירון אדלר: בהקשר הזה אנחנו באמת רוצים לבקש שתתוסף פה הבהרה שהנהלים ששר החקלאות קובע הם באמת בהתאם למחויבויות הבינלאומיות של מדינת ישראל.
לירון אדלר: מדינת ישראל חתומה על הסכמי סחר, שלפיהם באמת אמורים לאמץ תקנים בהרמוניה לתקנים הבינלאומיים, וכמובן, אפשר לעשות את ההתאמות והחריגות אם יש לזה הצדקה, אבל באופן כללי ההסכמים האלה מחייבים אותנו לקבוע תקנים שלא יהיו מחמירים יותר.
איתי עצמון: מה הנוסח המדויק שאת מציעה?
לאה ורון: אבל את מדברת על הנוהל המשופר, לא לגבי הנוהל הבסיסי.
לירון אדלר: גם לגבי הנוהל הבסיסי.
יצחק וקנין: הייתה פה הבהרה של משרד הבריאות לגבי הנוהל הבסיסי.
יצחק וקנין: אתם רוצים להכניס את זה לחקיקה שהסטנדרטים הם אותם סטנדרטים?
רינה ורסנו: בינלאומי זה של WHO.
רינה ורסנו: יש לנו ייבוא וייצוא, והסחר צריך להיות הוגן גם כלפי ארצות הברית וגם כלפי אירופה.
רינה ורסנו: מבחינת הקריטריונים הבטיחותיים והבריאותיים זה זהה לכל העולם כי זה נקבע לפי ה - - - הבסיסיות.
יצחק וקנין: נדמה לי שאנחנו לא מגלים פה את אמריקה, כי עד היום סחורה חקלאי, תוצרת חקלאית הייתה מיוצרת לכל העולם כמעט.
מרים פרוינד: משרד המשפטים מכוון פה לשני הסכמים, בעצם.
מרים פרוינד: אחד הוא הסכם SPS של WHO – Sanitary and Phytosanitary measures.
מרים פרוינד: ההסכם השני הוא TBT- Technical Barriers to Trade.
מרים פרוינד: אנחנו עומדים בשני ההסכמים האלה, והם נותנים את האפשרות להתאמות המקומיות.
מרים פרוינד: כך שאני לא בבעיה, אני רק לא יודעת איפה להכניס את הפסקה.
יוסי ישי: אדוני היושב ראש, במסגרת הבקשה שלי שאמרתי שאני רוצה לא להצביע על ארבעה סעיפים היום, אחד מהם זה 3(ב).
יוסי ישי: לכן יהיה מספיק זמן עד מחר לברר את כל מה שנאמר כאן גם על-ידי משרדי הממשלה השונים, מאחר שייתכן שיהיה שינוי קל מסוים בסעיף 3(ב).
יוסי ישי: לכן אני מבקש שלא תהיה הצבעה על סעיף 3(ב).
יוסי ישי: בזמן שנותר עד הישיבה הבאה יתבצעו כל ההתאמות.
רינה ורסנו: אני רוצה להעיר לסעיף 3(ב): "שקבע שר הבריאות לפי פקודת הציבור ופקודת העם" – היינו רוצים "כל דין".
רינה ורסנו: כי יכול להיות שתחת שר הבריאות נספח חוקים שצריכים להיכנס לכאן.
יוסי ישי: מאחר שיהיו התאמות לגבי 3(ב).
יוסי ישי: אני ביקשתי שלא תהיה הצבעה על 3(ב).
יצחק וקנין: אם יש לכם הסכמה לגבי סעיפים 3(א), (ג), (ד), ואין הערות, אנחנו נצביע עליהם.
יצחק וקנין: נשאיר את סעיף 3(ב), נצביע עליהם, ונשאיר את סעיף 3(ב) עד מחר.
יצחק וקנין: אף אחד לא בורח, ומחר נפתח את הסעיף הזה.
יצחק וקנין: הדיון יהיה לגביו.
שירה גרינברג: משרד האוצר מסתייג מכך שלא נצביע על 3(ב).
יצחק וקנין: את רוצה שאני אחזור על הדברים שוב?
שירה גרינברג: אני לא מבין את ההערה שלך.
שירה גרינברג: אל תדאגי, כסף זה לא יעלה לכם.
שירה גרינברג: בינתיים זה לא עולה כסף.
שירה גרינברג: אף אל פי שאני כן חושב שהאוצר צריך לתת כסף למכלול של הדברים.
שירה גרינברג: אני מבין שאת עושה את תפקידך מול הממונים.
לירון אדלר: ההערה לכלול בחוק את ההסכמים הבינלאומיים גם לגבי הנוהל המשופר – אני יכולה עד מחר לבדוק ולראות איזה נוסח - -
יצחק וקנין: תביאו נוסח מוסכם.
יצחק וקנין: לא צריכה להיות בעיה.
יצחק וקנין: רשמתי את ההערה.
לירון אדלר: אז זה גם ל-3(ג).
יוסי ישי: אז אפשר להצביע על הסעיף, למעט על 3(ב).
לאה ורון: שיהיה נוסח לגבי התקנים הבינלאומיים.
יצחק וקנין: משרד המשפטים, אנחנו על סעיף (ב) לא נצביע.
יצחק וקנין: על סעיף (א), (ג) ו-(ד) נצביע.
יצחק וקנין: אם יהיה לכם מחר תיקון גם לגבי (ג) מי שיהיה פה יפתח את הסעיף.
יצחק וקנין: אני אומר את זה לפרוטוקול – יפתחו את הסעיף ויצביעו עליו.
איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי סעיף קטן (ג).
איתי עצמון: כתוב בו שהשר רשאי לקבוע נוהל משופר שיכלול בנוסף לתנאי הנוהל הבסיסי תנאים נוספים שיקבע.
איתי עצמון: למה אמורים להתייחס אותם תנאים נוספים – גם לגבי בטיחות וגם לגבי איכות?
יוסי ישי: בעיקר איכות.
מרים פרוינד: יכול להיות שגם בבטיחות.
מרים פרוינד: למשל, כמויות חומרי הדברה מתחת לרמה שנקבעה בתקנות.
יוסי ישי: אבל אי אפשר להגדיר את זה כל כך כבטיחות כי בטיחות זה תנאי סף.
יוסי ישי: לכן להערכתי, גם אם זה כאילו אלמנטים של בטיחות, זה לא בטיחות, זאת איכות.
יוסי ישי: זאת אומרת אם יש תנאי סף שקובע שאסור לעשות שימוש מעבר לסטנדרט מסוים השיפור יכול להגיד מעבר לזה.
יוסי ישי: לכן זה מעבר לתנאי סף.
פנינה אורן: במקרה הזה אפשר היה לתת כדוגמה הטובה ביותר את האורגנים.
יוסי ישי: אבל זאת לא בטיחות, זאת איכות.
איתי עצמון: אני לא שואל את זה סתם כיוון שתנאים לעניין בטיחות נקבעים בהסכמת שר הבריאות.
איתי עצמון: לכן אני שואל.
איתי עצמון: השאלה היא אם לא ראוי לחדד ולהגיד שמדובר על תנאים לעניין איכות ולא לעניין - - -
מרים פרוינד: אתה מסייג, כי אם זה יהיה לעניין של בטיחות זה כמובן, יהיה בהסכמת שר הבריאות.
מרים פרוינד: אין לנו בכלל בעיה עם זה, להפך – אנחנו מתואמים לארוכוץ
איתי עצמון: אז מה ההחלטה?
מרים פרוינד: אני הייתי משאירה את זה כמו שזה ונותנת גם לזה וגם לזה.
מרים פרוינד: כי אם אנחנו עוברים להדברה משולבת, ושם יש פחות חומרי הדברה אז זה לא רק איכות, זה גם בטיחות.
איתי עצמון: כלומר למעשה זה תנאים נוספים בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב).
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 3 (א), (ג), (ד).
יצחק וקנין: על (ב) אני לא מצביע, ואם תרצו לפתוח מחר את סעיף (ג) זה יאושר.
יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיף 3 (א), (ג), (ד) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3(א), (ג), (ד) אושר.
יצחק וקנין: סעיף 3 (א), (ג), (ד) אושר.
יצחק וקנין: סעיף (ב) לא הוצבע.
איתי עצמון: כפוף לבדיקה של משרד המשפטים את נושא המחויבויות הבינלאומיות.
יצחק וקנין: אם משרד המשפטים יראה לנכון להביא דברים אנחנו נכניס את התיקונים שלהם.
מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 4:
יצחק וקנין: אנחנו הבנו מה הכוונה של הסעיפים, את רוצה להרחיב בכמה מילים?
מיכל סגן כהן: אנחנו מדברים על נוהל משופר בעקבות מה שעלה קודם.
מיכל סגן כהן: אם לא היה חוק להסדרת תוצרת אורגנית הוא יכול היה להיות נוהל משופר במסגרת החוק הזה.
מיכל סגן כהן: רוצים לדעת נהלי עבודה – איך ייצרו את הצמחים, איך ישתפו אותם; צריך שתהיה התקשרות עם גוף בקרה שיפקח על הייצור ועל השיווק.
מיכל סגן כהן: ההצהרה בדבר הרשעות בפלילים בהתאם לטופס זה – כי בכל זאת רוצים לדעת האם לאדם הייתה הרשעה שנוגעת במישרין לחוק זה.
מיכל סגן כהן: כי אם כן לא רוצים שהוא יוכל להמשיך לייצר ולשווק בתוצרת מובחרת אם יש לו עבר שלא עומד- -
איתי עצמון: אבל איפה זה כתוב?
איתי עצמון: כתבתם רק "הרשעות בפלילים", לא כתבתם על אלו עבירות מדובר בעצם.
לאה ורון: אם הכוונה למי שהורשע בגלל עיסוק בצמחים אז צריך לכתוב את זה.
יוסי ישי: כתוב: "בהתאם לטופס שאישר המנהל".
איתי עצמון: אבל אנחנו לא נשאיר את זה עמום לטופס שהמנהל יקבע.
איתי עצמון: זה לא ראוי.
מיכל סגן כהן: יכול להיות שיש מקום לנתב את זה יותר לדברים ששייכים לחוק הזה.
איתי עצמון: ועל החוק להסדרת התוצרת האורגנית.
מיכל סגן כהן: אבל זה לא רק.
לאה ורון: בדברי ההסבר אתם כותבים: "למי שהורשע בעבירות הקשורות לעיסוק בייצור צמחים".
לאה ורון: אז תעלו את זה לחוק עצמו.
יוסי ישי: נחליף את ארבעת המילים: "בהתאם לטופס שאישר המנהל" למילים כפי שמופיע בדברי ההסבר.
לאה ורון: "הקשורות לעיסוק בייצור צמחים".
יוסי ישי: אחרי המילים "פלילים" להכניס את התוספת- -
מיכל סגן כהן: "עבירות הקשורות לעיסוק בייצור ובשיווק צמחים בהתאם לטופס שאישר המנהל".
מאיר פרוש: בדקתם בסעיף הזה שבחו"ל זה אותם נהלים?
מאיר פרוש: פה בקלי קלות אתם מכניסים אנשים לעבירות ולמשפטים בלי סוף.
מאיר פרוש: מה הולך להיות?
מרים פרוינד: לא, אנחנו לא אומרים לו- -
יוסי ישי: זה לא למגדל, זה לגוף הבקרה.
מאיר פרוש: גוף מגדל?
יוסי ישי: זה מי שרוצה להיכנס למסלול של נוהל משופר.
לאה ורון: אבל מי שבוחר ללכת לנוהל משופר זה המגדלים.
לאה ורון: אז ההערה של מר יפרח היא שייתכן שזה חסם חזק מדי.
יוסי ישי: אבל זה מסלול רשות.
יצחק וקנין: זה הליך חקלאי לשדרג את התוצרת.
יוסי ישי: זה מסלול רשות, זה לא מסלול חובה.
יוסי ישי: הבסיסי הוא חובה.
יצחק וקנין: אם מישהו החליט לשפר את התוצרת שלו, והוא רוצה לשווק אותה כתוצרת יותר איכותית, והוא מחליט - - -
יצחק וקנין: רק רגע, מאיר.
יצחק וקנין: מדובר פה על מישהו שהחליט לשדרג את התוצרת שלו.
יצחק וקנין: אם מישהו היום אומר שהתוצרת שלו אורגנית, והיא ברמה גבוהה מאוד מכל הבחינות הוא מקבל תווית מיוחדת של תוצרת משופרת.
יצחק וקנין: למחרת הוא עושה בדיוק הפוך על הפוך.
יצחק וקנין: זה הסעיפים האלה, זה מה שאני חושב.
יצחק וקנין: פה זה בא להגן על אותו אחד שלא ירמה את הציבור.
מאיר פרוש: הרי החוק הזה נועד לשדרג את כל התוצרת לסטנדרטים מוסכמים בחוק- -
יצחק וקנין: יש מישהו שהחליט- - -
יצחק וקנין: אין סוף להסבר.
יוסי ישי: אני אסביר: החוק בנוי בשתי שכבות: יש הסטנדרטים הבסיסיים שהם תנאי סף גם באיכות וגם בבטיחות, וזאת חובה שקיימת לגבי כולם; יש מגרה נוספת- -
מאיר פרוש: אה, עגבנייה מרובעת?
יוסי ישי: מי שבחר להציג את תוצרתו, והתוצרת שלו מתחזה כמי שעולה על הסטנדרט הבסיסי ורוצה לקבל על זה תג שהוא תוצרת משופרת העולה על הבסיסי, הוא צריך לעמוד בתנאים מסוימים שהם גבוהים- -
מאיר פרוש: במה?
מאיר פרוש: אתה יכול להסביר לי במה הוא יכול לעמוד?
יוסי ישי: בתנאים של ההליך המשופר.
מאיר פרוש: מי קובע את התנאים?
יוסי ישי: לדוגמה, מי שבוחר שהתוצרת שלו תוגדר ותסומן כאורגנית צריך לעמוד בסטנדרטים של אורגניות.
יוסי ישי: לא, יש גם משהו אחר.
יוסי ישי: מי שיבוא ויגיד שהתוצרת שלו מופחתת בחומרי הדברה או ללא שימוש בחומרי הדברה- -
מאיר פרוש: כולם צריכים להיות מוצהרים.
יוסי ישי: מופחתת מתחת לסטנדרט או שבכלל בלי שימוש בחומרי הדברה, אלא בהדברה ביולוגית – הוא רוצה תווית כזאת – אז הוא צריך לעבוד בסטנדרטים אחרים.
מאיר פרוש: בקושי יאכפו את החוק הזה, אז אתם עוד מסבכים אותו?
מאיר פרוש: חבל על הזמן.
יוסי ישי: לא, הוא פשוט לגמרי.
יוסי ישי: להפך, זה פילוח שנותן אפשרות למי שרוצה בכך ללכת בסטנדרט יותר גבוה מהסטנדרט הבסיסי.
יוסי ישי: מברכים על כך, ואם בחרת לעמוד בסטנדרט הבסיסי אתה באמת צריך לעמוד - - -
מאיר פרוש: אם הוא נמצא במסגרת החוק האורגני אז החוק האורגני חל עליו, ואתה לא צריך להוסיף משהו מיוחד.
יוסי ישי: זה לא רק אורגני.
מאיר פרוש: משהו מיוחד, אני לא יודע בתוצרת מעבר למה שאנחנו מנסים להגיע בעניין של בריאות ואיכות שהציבור יהיה מוגן.
מאיר פרוש: זה סעיף מיותר.
רוברטו דלה-רוקה: היום יש לך חקלאים שמייצאים ומנהלים את המשקים שלהם לפי global gap.
רוברטו דלה-רוקה: אתה בטח יודע על מה אני מדבר.
רוברטו דלה-רוקה: יש שם התייחסויות גם לדברים שהם לא ממש רמת חומר ההדברה.
רוברטו דלה-רוקה: למשל שלפועלים התאילנדים שהם מעסיקים יהיו תנאים נורמליים ולא יחיו כמו חורנים, סתם דוגמה.
רוברטו דלה-רוקה: אז אולי בן אדם רוצה לקנות תוצרת שהוא יודע שמאחורי זה יש מנגנון מסודר של - - -
מאיר פרוש: אם התאילנדים קטף את זה או הערבי קטף את זה, לזה אתה מתכוון?
יוסי ישי: אבל זאת בחירה- -
מאיר פרוש: זה שייך ל-ISO ול- - -
יוסי ישי: - - מי שרוצה למתג את הסחורה ברצון בסטנדרטים הרבה יותר גבוהים מהסטנדרט הבסיסי הוא צריך לעמוד באותם תקנים שמאפשרים לו למתג את עצמו, זה ברור.
יוסי ישי: אבל זאת רשות ולא חובה.
יוסי ישי: החובה היא הבסיסית.
יוסי ישי: משופר זה רשות.
מאיר פרוש: אני יודע שהחוק הזה זולג לכיוונים לא רצויים שאי אפשר אחר כך לפקח עליהם.
יוסי ישי: להפך.
יוסי ישי: החוק הזה מאפשר לאדם להחליט שהוא רוצה למתג את עצמו, אבל הוא אומר שאם החלטת למתג את עצמך אתה צריך לעמוד בכללים של המיתוג.
יוסי ישי: זה בסדר גמור.
יגאל אכטנברג: ברגע שהוא קיבל את מדבקת האיכות הזאת איך הוא לא משנה את עורו עשר דקות אחר כך?
יוסי ישי: כתוב, עוד מעט נגיע להתליית היתר.
יצחק וקנין: אפשר להצביע, רבותיי.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 4.
לאה ורון: כפוף לתיקון בפסקה 4.
יצחק וקנין: כולל התיקונים.
יצחק וקנין: סעיפים קטנים (1), (2), (3), (4), (5) – מי בעד?
יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיפים (1)-(5) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים (1)-(5) אושרו.
יצחק וקנין: הסעיפים אושרו כולל התיקון.
יצחק וקנין: הקראת סעיף 5, בבקשה.
מיכל סגן כהן: (חילופי יו"ר – כרמל שאמה – 10:00)
מיכל סגן כהן: הוגשה למנהל בקשה, מי שהגיש את הבקשה עומד בכל התנאים- -
יוסי ישי: בקשה לסמל נוהל משופר.
כרמל שאמה-הכהן: סחורה מובחרת?
יוסי ישי: מי שרוצה למתג את עצמו כסחורה מובחרת מעל הסטנדרט.
מיכל סגן כהן: המנהל בוחן את הבקשה, רואה שאופן הייצור והשיווק שמפורט בבקשה תואם את הנוהל המשופר שדובר עליו, המבקש לא הורשע בעבירה שקשורה לתיקים שאנחנו עוסקים בהם, לפי החוק להסדרת תוצרת אורגנית או לפי חיקוק אחר שמפאת חומרתה, מהותה ונסיבותיה הוא לא ראוי לקבל היתר – המנהל יכול לתת לו היתר.
מיכל סגן כהן: אם הוא דוחה את הבקשה שלו לקבלת היתר הוא צריך להודיע לו בהודעה מנומקת בכתב, ונקבע משך לתקופת ההיתר.
איתי עצמון: יש לי שתי הערות: קודם כול לסעיף קטן (א) – כתבתם: "ורשאי הוא להתנות את ההיתר בתנאים נוספים" – האם מדובר על תנאים למתן ההיתר?
איתי עצמון: כלומר שער הכניסה להיתר או לתנאים בהיתר עצמו?
מיכל סגן כהן: בהיתר עצמו.
איתי עצמון: אז אם כך צריך להגיד: "ורשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים".
מיכל סגן כהן: לא לקבוע – "רשאי להתנות תנאים בהיתר".
איתי עצמון: שאלה נוספת לעניין סעיף קטן (ג) שקובע שתוקפו של ההיתר לא יעלה על שלוש שנים.
איתי עצמון: לפי אלו כללים תיקבע, למעשה, תקופת תוקפו של ההיתר?
איתי עצמון: למה בעצם לתת ל-א' שנתיים ול-ב' – שלוש שנים?
מרים פרוינד: זה צריך להיות שלוש שנים.
יוסי ישי: תוריד את המילה "שלוש שנים"- -
יוסי ישי: "לא יעלה על" – למחוק.
רוברטו דלה-רוקה: "תוקפו של ההיתר שלוש שנים מיום נתינתו".
כרמל שאמה-הכהן: "לא יעלה על" – למחוק.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 5 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 5 אושר עם השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 6.
כרמל שאמה-הכהן: זה בעצם מי שיש בעיה עם ההיתר שלו.
יוסי ישי: עם ההיתר המשופר.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 6 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 6 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף ברור.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 7 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 7 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 7 אושר פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לייעוץ המשפטי, בבקשה.
איתי עצמון: רציתי לשאול לאלו "אמצעים הנדרשים באופן סביר" אתם מכוונים בסעיף קטן (ב)?
איתי עצמון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שמדובר על גוף פרטי שאמור להפעיל סמכויות שלא ברור לי בדיוק מה טיבן.
איתי עצמון: הנוסח מעט רחב, לדעתי.
מרים פרוינד: הם יפורטו, אבל יש לנו תקנות שמסדירות את זה - -
כרמל שאמה-הכהן: מתי יפורטו?
כרמל שאמה-הכהן: איפה יפורטו?
מרים פרוינד: בתוצרת אורגנית יש לנו משהו מאוד דומה לזה.
איתי עצמון: בתוצרת האורגנית כתוב שגוף אישור ובקרה יהיה רשאי לבדוק אם התקיים נוהל אורגני מתוצרת חקלאית של יצרן, ולתת היתר ליצרן הפועל בהתאם לנוהל אורגני.
איתי עצמון: כאן כתוב שהוא ינקוט את כל האמצעים הנדרשים באופן סביר.
איתי עצמון: אני חוזר על השאלה, לאלו אמצעים אתם מכוונים?
מרים פרוינד: למשל, לדגום, להביא למעבדה, לבדוק אם התוצרת באמת ממוינת – לעשות את כל הדברים הפיסיים הדרושים כדי לראות שהתוצרת באמת גודלה לפי התקן.
איתי עצמון: אני שואל את משרד המשפטים, האם מקובל עליהם לתת סמכויות כאלה בחקיקה לגוף פרטי.
לירון אדלר: משרד החקלאות מבקש לפרט בתקנות את האמצעים, אז אפשר אולי לכתוב ולהעביר את זה.
מיכל סגן כהן: בסעיף 22(א) שנגיע אליו שעניינו "קביעת תנאים לאישור גוף ובקרה וגו" – כל מה שישנו אנחנו קובעים בתקנות כפי שקבענו בחוק להסדרת תוצרת אורגנית – את דרכי הפעולה שלו, את מה שעושה גוף הבקרה – הכול נכתב בתקנות לפי החוק.
איתי עצמון: אם כך צריך לשנות את הנוסח.
איתי עצמון: כלומר לא "ינקוט בכל האמצעים הנדרשים באופן סביר", אלא "יוודא את תנאי קיום ההיתר בידי בעל ההיתר שהתקשר עמו בהסדר בקרה בהתאם להוראות לפי סעיף 22".
מיכל סגן כהן: אני לא בטוחה במאה אחוז מכיוון שנניח שגוף בקרה מצא חריגה אחת, והיא הייתה גבולית – עדיין זה לא הביא לבטלות ההיתר.
מיכל סגן כהן: גוף בקרה סביר במקרה כזה צריך להגביר את פעולות הבקרה שלו באותו מקום מעבר לבקרה במשקים שהוא יודע שאין שם שום תקלה, וכל פעם שהוא בודק הכול בסדר.
מיכל סגן כהן: זאת אומרת הוא צריך לנתב את זמנו יותר בדחיפות למקומות שכבר היה שם משהו לא תקין.
לירון אדלר: הכוונה כאן היא לקבוע לו מין סמכויות, לא איך בדיוק הוא יפעל.
מיכל סגן כהן: שכתוב "באופן סביר".
מיכל סגן כהן: לירון אדלר: לא, שתהיה לו סמכות לבדוק, לקחת דגימות, דברים כאלה.
יוסי ישי: זה מגיע אחר כך בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: מה התשובה שלכם להערה של היועץ המשפטי?
לירון אדלר: אני מבינה שמשרד החקלאות מתכוון לקבוע בתקנות את הסמכויות שיהיו לגוף הבקרה.