GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: אני מבצע פעילות, גובה עמלה מבית עסק, אתה מנוע מלהשתמש במחיר, ואם אתה משתמש – אתה משתמש בסוד מסחרי.
כרמל שאמה-הכהן: אתה שוב מנסה פה, באמצעות הוועדה, באמצעות ההגדרות – אנחנו עוד בשלב ההגדרות, לא בסעיפים העיקריים – לבוא ולהגיד: אני חברת סליקה, אני בנק.
כרמל שאמה-הכהן: חבר'ה, אל תתבלבלו, אתם לא.
כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים – תתנהגו.
כרמל שאמה-הכהן: תשימו הון, תבנו חברה, תפנו למפקח, תקבלו אישור.
כרמל שאמה-הכהן: אני נמצא ברגולציה מקפידה, כבר אמרתי את דעתי על החקיקה, הבקשה שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: לגיטימי שתתחרו, אף אחד לא חוסם אתכם, בניגוד לדמעות תנין, אבל תתנהגו.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם עושים קולות כמו – תתנהגו כמו, דהיינו תהיו מפוקחים על-ידי המפקח, תשימו הון עצמי כמו שצריך, תעשו את כל הפעולות.
כרמל שאמה-הכהן: אריאל גנוט: אין לנו שום בעיה לכל פיקוח.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אתם לא תנהלו ויכוחים פה בתוך הוועדה, אני מבקש.
כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות להגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: אם אפשר לחזור לנושא - וזוהי שאלה מהותית וממש לא קשורה לסוגיית גמא – להגדרת "שירותי ניכיון".
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאנחנו אומרים, לדרכנו, שירותי ניכיון זה לא מתן אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: כשנותנים אשראי יש מלווה ויש לווה.
כרמל שאמה-הכהן: כשעושים ניכיון של שוברי כרטיסי אשראי, מי שפורע את השוברים בבוא היום זה הסולק ולא שום לקוח סופי ולא בית העסק, ולכן אנחנו מבקשים לשנות את ההגדרה כמו שהעברנו לוועדה, באופן שבו יוגדר: שירותי ניכיון – הקדמת תשלום לספק של תקבולים המגיעים לו, וכן הלאה, כפי שהסעיף ממשיך.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין מה שרשום פה למה שהצעת?
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: כרגע, כמו שרשום, כתוב: מתן אשראי לספק.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא כתוב רק מתן אשראי לספק, נקודה.
כרמל שאמה-הכהן: מתן אשראי לספק באמצעות הקדמת תשלום.
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: זה לא מתן אשראי, אין פה אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: שלא נתבלבל, כי אשראי זה תורה שלמה.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אני מבין את הפשט של הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אני נותן למישהו כסף היום, הוא נותן לי זרם עתידי של תשלומים.
כרמל שאמה-הכהן: זה סוג של מתן אשראי.
ניב פולני: זה בדיוק לא כי משפטית - - - היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אין להם פה מתן אשראי פתוח של עכשיו להתחיל לפתוח אשראי לאנשים.
ניב פולני: ניב פולני: כבוד היושב-ראש, באשראי יש לווה ויש מלווה, וכשאנחנו עושים עסקת ניכיון, אין לנו לווה.
ניב פולני: אם אני נתתי ליושב-ראש הלוואה – אני המלווה והיושב-ראש הוא הלווה – כשאני מנכה ליושב-ראש שוברים לצורך העניין, של בית העסק, אני למעשה מקדים לך תשלום, אתה לא הלווה שלי כי בבוא היום, כשיגיע השובר, מועד הפירעון שלו, לא בית העסק משלם את הכסף.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אני הלווה על דרך של המחאת זכויות.
ניב פולני: ניב פולני: לא.
ניב פולני: אתה ממחה את הזכות אבל מי שמחזיר ומי שפורע זה לא אתה.
ניב פולני: אתה לא הלווה שלי.
ניב פולני: לכן אנחנו אומרים כי יש לכך הרבה משמעויות לכל הצד התפעולי שלנו, לכל הצד של ניהול הבטוחות שלנו.
ניב פולני: זוהי תורה בפני עצמה ולכן אנחנו מבקשים את השינוי הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין לפיקוח על הבנקים בעיה עם זה.
כרמל שאמה-הכהן: דוד זקן: אנחנו מתנגדים.
כרמל שאמה-הכהן: נזכור שמדובר בחוק הבנקאות (רישוי) – הגדרת אשראי גם משמשת להגדרה של בנק, שמגייס פיקדונות ונותן אשראי, ואנחנו רואים בניכיון כאשראי לכל דבר ועניין.
כרמל שאמה-הכהן: אתה גם הזכרת שזה מופיע רבות.
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: ניכיון שטרות.
כרמל שאמה-הכהן: דוד זקן: ניכיון שטרות, ניכיון שוברים.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר באשראי במהותו, גם אם אתם בפרוצדורות פנימיות שלכם לא מתייחסים לזה כאל אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: לשיטתנו ולשיטת החוק, מדובר באשראי לכל דבר ועניין, ואנחנו מבקשים להשאיר את ההגדרה כפי שהיא.
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: כבוד המפקח, רק הערה קטנה אם יורשה.
כרמל שאמה-הכהן: בהגדרת החוק יש התייחסות לשטרות בלבד, לניכיון שטרות בלבד.
כרמל שאמה-הכהן: דוד זקן: אני מבין.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חושבים שמדובר באשראי עם בטוחה מסוימת.
כרמל שאמה-הכהן: הבטוחה פה היא שובר של כרטיס אשראי.
כרמל שאמה-הכהן: במקום אחר היא צ'ק.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות להגדרות.
כרמל שאמה-הכהן: טל מישר: עורכת-דין טל מישר, מייצגת את ישראכרט, ממשרד אגמון.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להתחבר למה שכבוד המפקח אמר על כך שבעצם פעילות הניכיון היא דומה לפעילות הבנק, ולכן אנחנו מבקשים להוסיף הגדרה נוספת של רישיון ניכיון, שיפנה לסעיף לאחר מכן.
כרמל שאמה-הכהן: נוסיף, שיהיה רישיון כמשמעותו בסעיף, כפי שנעשה בסליקה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חושבים שנכון שחברות הניכיון, גם הן תהיינה מפוקחות על-ידי המפקח על הבנקים מאחר שהפעילות שהן עושות משפיעה באופן מהותי על השוק.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בסכומים גדולים, השוק הוא לא חשוף, ונכון שאותם כללים ראויים של גילוי נאות, של הלבנת הון - - דב קוטלר: הלימות הון.
כרמל שאמה-הכהן: טל מישר: - - הלימות הון, וכן הלאה, יהיו מפוקחים, שתהיה איזושהי בקרה.
כרמל שאמה-הכהן: זה יגן על בתי העסק ובסופו של דבר זה נכון וראוי לכל השוק.
כרמל שאמה-הכהן: טל מישר: שמעתי קודם, ציינה חברת גמא שהיא אינה מתנגדת לפיקוח.
כרמל שאמה-הכהן: יצחק וקנין: הרי הם לא מתנגדים.
כרמל שאמה-הכהן: חברת גמא, אתם מתנגדים שיהיה לכם פיקוח של המפקח על הבנקים?
כרמל שאמה-הכהן: אריאל גנוט: לא.
רון גזית: חברת גמא פועלת - - - היו"ר כרמל שאמה-הכהן: חברים.
רון גזית: רון גזית: הוא שאל אותי שאלה.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: חשבתי שיש לי פה עסק עם בנקאים.
רון גזית: אנחנו מדברים רק ברשות דיבור.
רון גזית: אני רוצה שהשורש ס.ל.ק יהיה רק בעניין של סליקה ולא לסלק מישהו מהחדר.
רון גזית: אני רוצה לגמור את העניין היום.
רון גזית: בבקשה, המפקח על הבנקים.
רון גזית: דוד זקן: אדוני היושב-ראש, יש לך עסק עם בנקאים.
רון גזית: אנחנו מתנגדים לפקח על חברות ניכיון כי חברת ניכיון – במקרה הזה מדובר בניכיון שוברים, במקרה אחר מדובר בניכיון צ'קים, במקרה שלישי מדובר - - - יצחק וקנין: יש פה סיכון גדול.
רון גזית: דוד זקן: סליחה, תיכף נדבר על הסיכון.
רון גזית: יצחק וקנין: הסכומים שמתגלגלים פה הם סכומי עתק.
רון גזית: איך אפשר להשאיר דבר כזה בלי פיקוח?
רון גזית: דוד זקן: אדוני חבר הכנסת, תיכף אנחנו נדבר.
רון גזית: הקונספציה של הפיקוח היא הגנה על מפקידים, הגנה על כספי מפקידים.
רון גזית: אם אדם, מרצונו החופשי, רוצה לתת אשראי מכספו הוא - - שי חרמש: על אחריותו.
רון גזית: דוד זקן: - - על אחריותו הוא, הפיקוח על הבנקים לא מגן עליו.
רון גזית: לא מגן על הציבור מפניו, הציבור יכול להיפגע.
רון גזית: יצחק וקנין: עד שנגיע לחפציבה ואז נתכנס פה.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא טוען שהוא לא יכול לסכן את הציבור.
רון גזית: יצחק וקנין: את זה הבנתי, לא צריך יום לימודים ארוך בשביל זה.
רון גזית: דוד זקן: זאת הקונספציה של הפיקוח.
רון גזית: יש דברים נוספים שצריך להגן עליהם, כמו למשל נושא של איסור הלבנת הון.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו תורמים לעניין הזה פה?
רון גזית: דוד זקן: יכול להיות – אני אומר שוב, יכול להיות וצריך לחשוב על זה – להחיל חובות, מכוח חוק איסור הלבנת הון, על חברות כמו חברת גמא.
רון גזית: אם אני לא טועה, תגידו לי אתם, אתם מוגדרים כנותן שירותי מטבע או לא?
רון גזית: אוהד מימון: לא.
רון גזית: אריאל גנוט: בהחלט כן, אנחנו מוגדרים כנותני שירותי מטבע.
רון גזית: אנחנו עומדים בכל הכללים של הרשות לאיסור הלבנת הון.
רון גזית: אנחנו מדווחים דיווח חודשי.
רון גזית: אנחנו עומדים בכללים של חברות האשראי – רק לפני חג הפסח הודיעה לנו חברת ישראכרט, שאילולא התערבות של בנק ישראל הדבר הזה היה מבוצע, שהיא עומדת לנתק 450 בתי עסק מחברת ניכיון כי הם לא עמדו בהוראות של הלבנת הון.
רון גזית: כשהתברר שגמא פנתה אליהם, הרשימה הפכה ל-50 בתי עסק בצורה מהירה.
רון גזית: אנחנו עומדים לפי כל הכללים של איסור הלבנת הון, כפי שדורשות מאתנו חברות האשראי, וגם לגבי האשראי שאנחנו נותנים.
רון גזית: בסך הכול, בית עסק ממחה לנו את השוברים, מקבל את הכסף שלו במזומן.
רון גזית: הסיכון הוא שלנו, אנחנו לוקחים סיכון שהשוברים לא ייפרעו.
רון גזית: הסיכון הוא לא של בתי העסק.
רון גזית: דב קוטלר: רק שלי.
רון גזית: אריאל גנוט: הסיכון הוא של חברת גמא במתן האשראי.
רון גזית: אני רוצה לענות לקוטלר.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא, לא.
רון גזית: אתה עונה לעניין.
רון גזית: אריאל גנוט: לעניין.
רון גזית: הנושא של שקיפות – רבותי, הסיבה שגמא מהווה צנינים בעיני חברות האשראי, כי היא שקופה מול בתי העסק.
רון גזית: אני מציע שמר קוטלר יסביר לוועדה למה באתר האינטרנט של ישראכרט יש הכול למחזיק הכרטיס, רק דבר אחד חסר לו, כמה הוא משלם – מה עמלת הסליקה, מה עמלת הסליקה לתשלומים, מה התוספת למסמך חסר.
רון גזית: באתר ישראכרט תיכנסו, תרימו טלפון לחברת ישראכרט, תבקשו לראות באתר האינטרנט את התנאים המסחריים שלכם.
רון גזית: בגמא התנאים המסחריים של הלקוח קיימים לכל לקוח באתר.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: תודה.
רון גזית: את מי אדוני מייצג?
רון גזית: אוהד מימון: אוהד מימון, לאומי קארד.
רון גזית: אדוני, אני מתנצל אבל אני חייב לתקן.
רון גזית: עומד תיקון מספר 7 לחוק איסור הלבנת הון שמבקש להכניס במפורש את חברות הניכיון, ולכן חברת הניכיון היום היא לא נותנת שירותי מטבע.
רון גזית: זה שחברה מסוימת בחרה להתנדב ולהירשם כנותנת שירותי מטבע, לא דומה.
רון גזית: זו נקודה ראשונה.
רון גזית: נקודה שנייה, אדוני, וכפי שהמפקח ודאי יודע – כמי שהיה אחראי על יישום חוק איסור הלבנת הון אצל הבנקים – לא דומה צו איסור הלבנת הון שחל על הבנקים לחובות שחלות על נותני שירותי מטבע, וכדי לסבר את האוזן, נותני שירותי מטבע זה אותו פיקוח שחל על ה"צ'יינג'ים" במדינת ישראל, על כל המשתמע מכך.
רון גזית: רבותי, אנחנו צריכים להבין שמשטר הלבנת ההון, הכסף שעובר מחברות האשראי ואמור לעבור דרך חברת הניכיון, הוא בסופו של יום המוניטין של המערכת הבנקאית, ואני חושב שהמפקח על הבנקים פה יכול להסביר לנו בדיוק את המשמעות של בנק או של תאגיד או של חברת כרטיסי אשראי ששמה מעורב באיזו פרשיית הלבנת הון, ובסוף לא יזכרו אם זו היתה חברת ניכיון באמצע, כן או לא.
רון גזית: השם שלה בעולם נפגע, היכולת שלה לגייס אשראי נפגעת.
רון גזית: זה עושה נזק אדיר.
רון גזית: רבותי, זה עניין שהוא בנפשנו, זה עניין של יציבות מערכת בכלל.
רון גזית: החובות האלה, אסור להקל בהן ראש, כמו גם בחובות האחרות שאנחנו מדברים עליהן – עניינים של הלימות ושל יציבות.
רון גזית: מדובר פה בתאגידים שמגלגלים מחזורים אדירים.
רון גזית: תודה.
רון גזית: בבקשה.
רון גזית: נטע דורפמן: אכן, ישנו תיקון בוועדת חוקה, הצעת חוק ממשלתית לפיה נותני שירותי מטבע יכללו בתוכם גם ניכיון כרטיסי חיוב.
רון גזית: בהיבט של הלבנת הון אני אבקש להעיר שהחוק שמסדיר את הנושא הוא חוק איסור הלבנת הון, החוק הזה חל גם על נותני שירותי מטבע וגם על בנקים באותה מידה, כאשר מי שמוציא את הצווים לבנקים זה נגיד בנק ישראל ומי שמוציא את הצווים ליתר הגופים – לרבות חברות ביטוח, לרבות קופות גמל, לרבות נותני שירותי מטבע – זה שר האוצר.
רון גזית: הצווים האלה מאושרים על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, עוברים תהליך פרטני גם בתוך הממשלה, והצווים שחלים על נותני שירותי מטבע הם צווים טובים ומוסדרים, אנחנו גם מתכוונים לתקן את הצו, הם לא צווים פחותים בערכם מהצו שחל על הבנקים.
רון גזית: ולכן, ככל שהתיקון הזה אכן יעבור ומי שיתן שניכיון כרטיסי חיוב ייכלל בצו של נותני שירותי מטבע, והצו יתוקן בהתאם, הצו הזה יהיה צו שהוא לא פחות טוב מהצו האחר ויעבור את כל ההליכים הסטטוטוריים הנדרשים ולא ניתן יהיה לומר שבגלל שהוא מפוקח על-ידי משרד האוצר, זה אומר שהפיקוח הוא פחות טוב בגלל שהוא מפוקח על-ידי נגיד בנק ישראל מכוח אותו חוק בדיוק.
רון גזית: אוהד מימון: רק לסבר את האוזן.
רון גזית: האם החוק תוקן והאם הצו תוקן?
רון גזית: נטע דורפמן: כפי שציינתי בתחילת דבריי, מדובר בהצעת חוק ממשלתית שבהתאם להצעה הזאת, גם ניכיון של כרטיסי חיוב ייכלל בהגדרה של נותני שירותי מטבע.
רון גזית: אוהד מימון: אבל היא עדיין לא נכנסה לתוקף.
רון גזית: נטע דורפמן: נכון.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: היא אמרה את זה.
רון גזית: נטע דורפמן: ההצעה הזאת מקודמת בוועדה.
רון גזית: אוהד מימון: אדוני, ההצעה נמצאת שנה וחצי בדיונים.
רון גזית: יש הרבה מאוד זמן על הפרק, עוד לא תיקנו את צו נותני שירותי מטבע.
רון גזית: נטע דורפמן: אנחנו לא נתנגד, אם יבדקו מול ועדת חוקה ויראו שהתיקון שם מתעכב, לעשות – כאשר החוק הזה יעבור – תיקון עקיף רק בנקודה הספציפית הזאת ולתקן את חוק איסור הלבנת הון בנקודה הספציפית הזאת, למרות שלדעתי זה אמור להיות פחות או יותר באותם לוחות זמנים.
רון גזית: אוהד מימון: אדוני, זה רק אומר שייתכן שהחוק - - - היו"ר כרמל שאמה-הכהן: שמענו, הבנו ונתייחס.
רון גזית: רשמתי את זה לפניי, לא נסיים את החקיקה בלי למצות את הנקודה הזאת.
רון גזית: טל מישר: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות שעלו בדבריו של מר גנוט.
רון גזית: ראשית, הוא ציין שהוא נושא בסיכון.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא.
רון גזית: לעניין ההגדרות.
רון גזית: הוויכוחים ביניכם, אנחנו כבר אחרי זה.
רון גזית: הערות להגדרות.
רון גזית: טל מישר: לגבי ההגדרות, התייחסו כאן באריכות להלבנת הון ואני לא ארחיב בעניין, אבל לדעתי יש משמעות גם לעניין הגילוי הנאות כלפי הלקוחות.
רון גזית: אם תיקח חשבונית של חברת כרטיסי אשראי וחשבונית של חברת כרטיסי אשראי שאינה מפוקחת, היא נראית שונה מכיוון שעלינו, חברות כרטיסי האשראי, חלות חובות של גילוי נאות, ולכן החשבוניות נראות אחרת.
רון גזית: אומנם צועקים כאן "שקיפות, שקיפות" אבל החשבוניות של חברות כרטיסי האשראי הרבה יותר שקופות, ונדמה לי שנכון שחברות הניכיון שפועלות מול אלפי בתי עסק, מגלגלות סכום אדיר, גם תחויבנה באותן הוראות של גילוי נאות, אחרת התחרות היא באמת לא הוגנת.
רון גזית: אריאל גנוט: אני סובר הפוך ממנה.
רון גזית: אני חושב שהחשבוניות שלנו הרבה יותר מפורטות.
רון גזית: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, הערות להגדרות.
רון גזית: יוסי לוי: עורך-דין יוסי לוי, מייצג כאן את ארגון ויזה בין-לאומית.
רון גזית: לסעיף ההגדרות אני ארצה לחזור בשלב יותר מאוחר כי הצעת החוק הזאת למעשה לא מתייחסת לכללי האישור - - -
כרמל שאמה-הכהן: מה הכוונה לחזור בזמן יותר מאוחר?
כרמל שאמה-הכהן: יוסי לוי: כאשר נדבר על סעיפים מסוימים שמאפשרים למפקח לחייב סולק לסלוק כרטיסים של מנפיק, וההיפך, אין שום התחשבות בכללים של חברות כרטיסי האשראי הבין-לאומיות.
כרמל שאמה-הכהן: כשנדבר על זה ונסכים על זה, צריך יהיה להוסיף איזושהי הגדרה לארגון הזה כי זה לא נמצא פה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, אני לא רוצה להקדים את המאוחר.
כרמל שאמה-הכהן: אני רק אומר: קודם נדבר על המהות ואחר כך נחזור לסעיף ההגדרות אם תקבלו את הצעתי לתיקון.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא תקבלו, באמת סעיף ההגדרות מיותר.
אתי בנדלר: סעיף ההגדרות מיותר או ההצעות שלך לתיקונן?
אתי בנדלר: דוד זקן: הוא רוצה להגדיר חברת כרטיסי אשראי בין-לאומית בהגדרות.
אתי בנדלר: אם תהיה לה התייחסות – אם אני מבין נכון – בחוק, אזי צריך בהגדרות.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: צריך להוסיף הגדרה, אתה מתכוון.
אתי בנדלר: יוסי לוי: להוסיף הגדרה, ברור.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: להוסיף זה לא בעיה.
אתי בנדלר: אתי בנדלר: אין בעיה.
אתי בנדלר: יוסי לוי: רציתי לציין בהערת שוליים - אולי נדבר על זה בשלב יותר מאוחר - שהמפקח על הבנקים איננו מעוניין או לא חושב שראוי לפקח על חברות הניכיון, אבל מצד שני, הוא יכול לחייב סולק לסלוק כרטיסים של מנפיקים.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: בעולם, חברות הניכיון מפוקחות?
אתי בנדלר: טל מישר: לא קיים דבר כזה בעולם.
אתי בנדלר: יוסי לוי: אני רוצה להגיד משהו אחר.
אתי בנדלר: נהוג על-ידי חברות כרטיסי האשראי הבין-לאומיות שהן לא נותנות רישיון סליקה או רישיון הנפקה למי שהוא איננו מפוקח על-ידי רגולטור מתאים, אז יימצא פה מצב של לקונה, ונדבר עליו, שהמפקח נותן למישהו רישיון – נניח שהוא נותן רישיון סליקה או מחייב מנפיק מסוים, את גמא, נותן רישיון לגמא, הוא מחייב מנפיק מסוים שגמא תסלוק את כרטיסיו, אבל עדיין היא - - - היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא תסלוק.
אתי בנדלר: תנכה.
אתי בנדלר: אריאל גנוט: גמא לא סולקת.
אתי בנדלר: יוסי לוי: הוא יכול הרי לחייב מישהו – על-פי הסעיף הבא אחריו, המפקח יכול לקבוע שסולק בעל היקף גדול, הכרטיסים שלו למעשה יהיו מסולקים גם על-ידי סולקים אחרים.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: כשנגיע לסעיף הזה.
אתי בנדלר: חברים, עוד הערות.
אתי בנדלר: אתי בנדלר: סולק חייב להיות בעל רישיון – כסולק, לא כחברת שירותי ניכיון.
אתי בנדלר: יוסי לוי: אני רוצה לומר שלא יוצע – אם הצעת החוק הזאת תתקבל – שהמפקח על הבנקים בסופו של דבר יצטרך גם לפקח, או גוף רגולטורי אחר, לפקח על חברות ניכיון.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: תודה.
אתי בנדלר: הערות נוספות.
אתי בנדלר: גלעד קהת: הערה אחרונה, דיברו פה על היעדר הפיקוח בשני היבטים – היבט אחד של איסור הלבנת הון, היבט שני של הגילוי הנאות.
אתי בנדלר: צריך לזכור את ההיבט השלישי של יציבות פיננסית.
אתי בנדלר: כולם מכירים – השבוע היתה ספינה, Magic-1, שהפסיקה לתת שירותיה.
אתי בנדלר: אחת מחברות הניכיון שניכתה את התשלומים לאותה ספינה, ספגה נזקים של מאות אלפי שקלים ואולי אפילו יותר ממיליון שקלים.
אתי בנדלר: גוף כזה שלא מפוקח, נופל, מקבל מכה פיננסית כזאת, יכול להיות שהוא לא ימשיך להתקיים, ולזכור שהוא מחויב לזכות בתי עסק בהרבה כספים.
אתי בנדלר: לכן, לדעתנו, גם המרכיב הזה של הפיקוח צריך לזכור אותו, ואותו תיקון חוק שמדבר על נותן שירותי מטבע ופיקוח הוא רק בנושא הלבנת הון.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אבל אני הבנתי שחברות הניכיון מזכות את בתי העסק במזומן, ומקבלות.
אתי בנדלר: הן חשופות.
אתי בנדלר: גלעד קהת: כן, אבל אחרי שהן מזכות את בית העסק, אם הלקוח אומר: לא קיבלתי את השירות, לא קיבלתי את הנסיעה בספינה, הוא רשאי לא לשלם לחברת הסליקה שרשאית לא לשלם לחברת הניכיון.
אתי בנדלר: דב קוטלר: נעזור בהגדרות.
אתי בנדלר: צריך לעשות הפרדה, ברשותך היושב-ראש, בין חשיפת האשראי לבין מה שנקרא כשל תמורה – רק בשביל ההגדרה.
אתי בנדלר: חשיפת האשראי שחברת ניכיון לוקחת היא אך ורק על חברת כרטיסי האשראי ואם חברת כרטיסי האשראי לא תשלם, אזי יש סיכון אשראי לחברת הניכיון.
אתי בנדלר: מעבר לזה אין סיכון אשראי לחברת הניכיון אלא אם כן החליטה למכור טלוויזיות מיוזמתה.
אתי בנדלר: כשל תמורה הוא מצב שבו בוצע הניכיון, שירות מתמשך – כמו שניתנה הדוגמה של מג'יק, וקרס בית העסק או קרה אירוע, ואז יש זכות ללקוח מתוקף חקיקות אחרות לדרוש את כספו חזרה, נוצרת סיטואציה של כשל תמורה שבה סיכון של כשל תמורה נופל על חברת הניכיון.
אתי בנדלר: היקפו, לשמחתנו, יותר מצומצם אבל עיקר החשיפה הוא עלינו.
אתי בנדלר: עוד הערה אחת לגבי הפיקוח.
אתי בנדלר: אנחנו בימים האחרונים – והזכיר את זה מר גנוט – נדרשנו על-ידי הפיקוח על הבנקים לפקח על חברות הניכיון.
אתי בנדלר: אנחנו לאחרונה נתבקשנו על-ידי הפיקוח על הבנקים לפקח על חברות הניכיון, ולכן אך טבעי שאנחנו מצפים שיהיה פיקוח על חברות הניכיון.
אתי בנדלר: טל מישר: לנו אין את הכלים שיש לפיקוח.
אתי בנדלר: דב קוטלר: לי אין את הכלים.
אתי בנדלר: אני יכול, מה שנקרא, להגיב.
אתי בנדלר: דוד זקן: זאת היתה הערת ביקורת ספציפית לישראכרט, והם צריכים ליישם.
אתי בנדלר: יאיר קפלן: גם אנחנו קיבלנו את זה.
אתי בנדלר: קריאה: זה בכל חברות האשראי.
אתי בנדלר: טל מישר: נוגע להלבנת הון של חברות הניכיון.
אתי בנדלר: דב קוטלר: אבל החברות התבקשו לעשות דוחות ביקורת מקיפים.
אתי בנדלר: יאיר קפלן: הבקשה אמרה סיכונים תפעוליים משפטיים ומוניטין.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגיע לנושא הזה בשלב מאוחר יותר.
אתי בנדלר: הערות להגדרות?
אתי בנדלר: אם כך, מצביעים על סעיף ההגדרות.
אתי בנדלר: סעיף שמתחיל בסעיף 1 להצעת החוק הממשלתית, 36ט, מתחילתו ועד סופו.
אתי בנדלר: לא היה לנו שום שינוי בעצם, נכון?
אתי בנדלר: אתי בנדלר: נכון.
אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף?
אתי בנדלר: הצבעה בעד סעיף ההגדרות – פה אחד סעיף ההגדרות נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: נא להמשיך בהקראה.
כרמל שאמה-הכהן: נטע דורפמן: "סעיף 36י.
כרמל שאמה-הכהן: חובת רישוי לא יעסוק אדם בסליקה של עסקאות בכרטיסי חיוב, אלא ברישיון לפי סעיף 36יא.
כרמל שאמה-הכהן: "
כרמל שאמה-הכהן: נטע דורפמן: בהצעת החוק אנחנו מציעים, מכיוון שכרטיסי החיוב מהווים אמצעי תשלום חשוב במשק הישראלי ומכיוון שיש תפקיד חשוב בנושא זה כאמצעי תשלום בכלכלה הישראלית וחשיבות לקיומו של מערך סליקה יציב, אמין ויעיל, שמאפשר פעילות רציפה בכרטיסי חיוב, שמי שמעוניין לעסוק בסליקה יהיה חייב ברישוי על-ידי נגיד בנק ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מצביעים על סעיף 36י.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד סעיף 36י נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, 36יא.
כרמל שאמה-הכהן: נטע דורפמן: "36יא.
כרמל שאמה-הכהן: רישיון סליקה (א) הנגיד רשאי, לפי שיקול דעתו, ולאחר התייעצות עם ועדת הרישיונות, לתת רישיון סליקה לחברה.
כרמל שאמה-הכהן: (ב) לא ייתן הנגיד רישיון סליקה לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן הון המניות המונפק והנפרע של מבקש הרישיון אינו פחות מהסכום שקבע הנגיד, בצו, באישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 7(ג), בשינויים המחויבים.
כרמל שאמה-הכהן: (ג) על רישיון סליקה יחולו הוראות סעיפים 6 ו-8, בשינויים המחויבים.
כרמל שאמה-הכהן: (ד) סולק שרישיונו בוטל, דינו לעניין הפקודה כדין סולק במשך שנה מיום הביטול, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 9(ב), בשינויים המחויבים.
כרמל שאמה-הכהן: " ההצעה היא למעשה להחיל את חובות הרישוי בסעיף הקודם, בשינויים המחויבים, כפי שניתנים רישיונות לתאגיד בנקאי.
כרמל שאמה-הכהן: אם בנק ישראל רוצה להרחיב בנקודות שיש כאן בסעיפים.
כרמל שאמה-הכהן: אורנה ואגו: אנחנו מבקשים שיחולו על רישיון סליקה אותם שיקולים במתן הרישיון או שיקולים דומים, בשינויים המחויבים, ולביטול רישיון, שחלים על בנק.
כרמל שאמה-הכהן: בנוסף, בסעיף קטן (ד) אנחנו מבקשים שפקודת הבנקאות תמשיך לחול על סולק שרישיונו בוטל למשך שנה כדי להגן על הנושים ועל הקופות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על 36יא.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד סעיף 36יא נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: נא להמשיך להקריא.
כרמל שאמה-הכהן: נטע דורפמן: "סולק בעל היקף פעילות רחב 36יב (א) סבר המפקח כי הדבר דרוש לצורך הבטחת התחרות בתחום סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב או לצורך הבטחת טובת הלקוחות או הספקים, הוא רשאי, בהתייעצות עם הממונה על ההגבלים העסקיים, להורות כי סולק בעל היקף פעילות רחב יתקשר עם מנפיק לצורך סליקת עסקאות בכרטיסי החיוב המונפקים בידי אותו מנפיק, אם מצא שסולק כאמור סירב להתקשר עם המנפיק מטעמים בלתי סבירים; לעניין זה – (1) התניית תנאים בלתי סבירים, בידי סולק, להתקשרות עם מנפיק, דינה כדין סירוב מטעמים בלתי סבירים; (2) סירוב סולק להתקשר עם מנפיק שאינו נתון, לפי דין, לפיקוחו של המפקח או של הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר, ייחשב כסירוב מטעמים סבירים.
כרמל שאמה-הכהן: (ב) בסעיף זה, "סולק בעל היקף פעילות רחב" – סולק שסלק 20 אחוזים או יותר ממספר העסקאות בכרטיסי חיוב שנסלקו בישראל בידי סולקים או מסכום התמורה הכולל ששולם לספקים בישראל בידי סולקים, בשנה שקדמה למתן ההוראה מאת המפקח לפי סעיף קטן (א); לצורך חישוב השיעור כאמור רשאי המפקח לראות במנויים להלן, כולם או חלקם, כחלק מהסולק – (1) חברה שהסולק הוא בעל עניין בה; (2) חברה השולטת בסולק; (3) חברה שמי ששולט בסולק הוא בעל עניין בה.
כרמל שאמה-הכהן: " הסעיף הזה בא לאפשר פעילות של מנפיקים חדשים שאין להם אפשרות להקים תשתית יעילה ורחבה של סליקה מלכתחילה.
כרמל שאמה-הכהן: יש פה שני שלבים.
כרמל שאמה-הכהן: בשלב הראשון אנחנו מגדירים מהו סולק בעל היקף פעילות רחב, כלומר על סולקים גדולים – סולקים שסלקו 20% או יותר ממספר העסקאות בכרטיסי חיוב או סולקים ש-20% או יותר מסכום התמורה הכולל ששולם לספקים בשנה שקדמה, למעשה יש להם חלק ניכר מהשוק.
כרמל שאמה-הכהן: על סולקים כאלה רשאי המפקח על הבנקים להטיל חובה להתקשר עם מנפיקים, וזאת לצורך מספר עניינים: 1.
כרמל שאמה-הכהן: הבטחת תחרות בתחום סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב או הבטחת טובת הלקוחות או הספקים; את זה הוא עושה בהתייעצות עם הממונה על ההגבלים העסקיים, וגם זאת עם הוראה שאותו סולק סירב, מטעמים בלתי סבירים, להתקשר עם אותו מנפיק.
כרמל שאמה-הכהן: ניב פולני: ההערות שלנו לסעיף הזה נכונות גם לסעיף הבא, וזה בקשה לפשט, להבהיר את הסעיף ולמנוע מנגנוני סרבול או מנגנוני עיכוב.
כרמל שאמה-הכהן: היום, הסעיף בנוי כך.
כרמל שאמה-הכהן: נדמה את הסעיף הזה לטיל שמשוגר לחלל, כשצריך בערך ארבעה מפתחות לשם שיגור הטיל.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, צריך מישהו שישכנע את המפקח כדי שהוא ייכנס לבדוק את הסוגיה, ואז המפקח ילך לממונה על ההגבלים העסקיים ושניהם יצטרכו להשתכנע.
כרמל שאמה-הכהן: ואז הם צריכים לבדוק האם זה סביר או לא סביר, יעתרו לבתי-משפט וחוזר חלילה, כשנמצא את עצמנו בחלוף שלוש או ארבע שנים בסוף התהליך, אותו אחד ישנה איזשהו תנאי ואז הוא יגיד: אוקיי, מהתחלה נכנסים לכל התהליך הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, הבקשה שלנו – העברנו את הבקשה לוועדה – לקבוע נוסח הרבה יותר ברור, ללא מנגנון התייעצות כבד.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, כל אחד יכול להתייעץ ככל שהוא מוצא לנכון גם מבלי שהעניין כתוב.
כרמל שאמה-הכהן: בנוסח יהיה כתוב: סולק בעל היקף פעילות רחב לא יסרב להתקשר עם מנפיק לצורך סליקת עסקאות בכרטיסי החיוב המונפקים בידי אותו מנפיק, מטעמים בלתי סבירים – בלי כל המנגנון של ההתייעצות, וסבר, וכל הוויה-דולורוזה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: המפקח על הבנקים, בבקשה.
דוד זקן: לא הבנתי את ההצעה שלכם עד הסוף.
דוד זקן: מה זה אומר לגבי חברה בין-לאומית, מי שיש לו דיינרס?
ניב פולני: אנחנו מדברים על סולק.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: הוא טוען שהמנגנון מסורבל וניתן להתנעה כל פעם מחדש על-ידי שינוי נסיבות לא מהותי, ועלול ליצור איזשהו מעגל אין-סופי של התדיינויות, עד שמתקבלת החלטה.
ניב פולני: דוד זקן: הוא הופך את הסעיף לאוטומטי, לכל סולק, גם אם מדובר בסולק קטן.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: לא, הוויכוח הוא לא על הגודל.
ניב פולני: הוויכוח הוא על המנגנון, אני מבין.
ניב פולני: דוד זקן: לא, הוא כן על הגודל כי בסעיף הזה מדובר על סולק בעל היקף פעילות רחב, בסעיף הבא כן יש את עניין הגודל.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: אין לו ויכוח על ההגדרה של סולק בעל היקף רחב.
ניב פולני: יש לו טענות לגבי תרשים הזרימה מהתחלה כשיש בעיה ועד למסלול שצריך לעבור דרך המפקח על הבנקים, דרך הממונה על ההגבלים העסקיים.
ניב פולני: הוא שואל אם אי-אפשר לפשט את התהליך הזה ולקצר אותו, להפוך אותו חד יותר.
ניב פולני: האם ההתייעצות עם הממונה על ההגבלים העסקיים היא הכרחית, האם זה יכול לעכב?
ניב פולני: דוד זקן: זה יכול לעכב.
ניב פולני: זה יעכב כן, אבל אנחנו חושבים שכן צריכה להיות התייעצות – ואינני יודע האם יש פה נציג של הממונה על ההגבלים העסקיים.
ניב פולני: קריאות: לא.
ניב פולני: לאה ורון: נציגי ההגבלים העסקיים הוזמנו לדיון.
ניב פולני: שניים נרשמו ואישרו את בואם.
ניב פולני: דוד זקן: חלק מגיבוש הצעת החוק הוא איפשהו הבאה בחשבון את כל הרשויות מרשויות הממשלה.
ניב פולני: אני לא פה כדי לדבר בשם הממונה על ההגבלים העסקיים.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: האם יש סיבה שהממונה על ההגבלים העסקיים יתנגד להוראה לתת לחברה לסלוק?
ניב פולני: דוד זקן: לא, אבל - - - היו"ר כרמל שאמה-הכהן: ההיפך, הוא תמיד אמור לתמוך.
ניב פולני: דוד זקן: אולי הוא חושב שהוא לא צריך לתמוך באופן אוטומטי, אני לא יודע.
ניב פולני: אני לא מדבר בשמו.
ניב פולני: אתי בנדלר: אני מבקשת להתייחס בעניין הזה.
ניב פולני: היו"ר כרמל שאמה-הכהן: ההיפך היה צריך להיות.
ניב פולני: הממונה על ההגבלים העסקיים היה צריך להתייעץ עם הפיקוח על הבנקים.
ניב פולני: שוקי אורן: לא, זה תלוי על מי הוא רוצה, אתה לא יודע מי הגורם שנכנס.
ניב פולני: יכול להיות שיש לו שיקולים מול המנפיק החדש בהקשר של הגבל עסקי.
ניב פולני: דוד זקן: מול הסולק החדש.