GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנה טירי: ברור שיהיה כתוב תום תקופת האחריות וזאת בעצם המטרה של המדבקה, אבל אני חוזרת להערה שהערתי בתחילת הדיון.
חנה טירי: בסופו של דבר המדבקה יכולה להיות דווקא איזשהו כלי שיווקי לעוסק ולהטעות את הצרכנים.
חנה טירי: כאשר פונים אלינו שבמעמד המכירה אמרו לנו שיש שבע שנות אחריות ולא גילו לנו שיש סייגים לאחריות, אנחנו תמיד אומרים שהחובה על המוכר להגיד שיש סייגים ולהפנות את הצרכן לתעודת האחריות.
חנה טירי: הצרכנים טוענים שהביאו להם את התעודה מאוחר יותר ולא ידענו.
כרמל שאמה-הכהן: מה יהיה כתוב על המדבקה – תחשבו על הרעיונות לקריאה שנייה ושלישית.
חנה טירי: אולי אפשר להסמיך את השר לקבוע פרטים.
אתי בנדלר: השר יקבע הוראות בעניין מדבקת האחריות.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שיש פרטים שיהיו חובה.
אתי בנדלר: לרבות: סוג המדבקה, צורתה, גודלה וגודל האותיות.
חנה טירי: הרי לא מזמן התקנו תקנות בנושא גודל האותיות במידע לצרכן, אז אני מניחה שהתקנות האלה יחולו גם על המדבקה.
אתי בנדלר: מה את מציעה לשנות בסעיף קטן (ג)?
חנה טירי: תהיה כתובה תקופת האחריות ולכתוב שיש סייגים לגבי האחריות.
אתי בנדלר: את יודעת כבר מראש שאת רוצה את זה כרגע או שאת רוצה לחשוב על זה?
חנה טירי: אני אחשוב על הנוסח המדויק.
אתי בנדלר: כנראה שנוסיף בכל מקרה בסעיף קטן (ג) שהשר יקבע הוראות לעניין מדבקת האחריות לרבות סוג המדבקה, צורתה, גודלה, גודל האותיות ותוכנה.
רז הילמן: אם אני מדבר על יבואני החשמל והאלקטרוניקה, שאתם רוצים שזה יחול עליהם מייד, צריך שקודם כל השר יקבע איך תיראה המדבקה ולכן אנחנו בהמתנה.
כרמל שאמה-הכהן: עד קריאה שנייה ושלישית אתה תדע בדיוק איך תיראה המדבקה.
חנה טירי: אני לא בטוחה שהשר צריך להיכנס לרזולוציה המדויקת של המדבקה, אבל כן חשוב מה כתוב על גבי המדבקה.
אתי בנדלר: את לא רוצה שייכתב "צורתה"?
חנה טירי: אני לא בטוחה שזה חשוב.
דליה איציק: יש לך זמן לחשוב על זה.
חנה טירי: אמרתי שאני לא בטוחה, לא אמרתי דברים ברורים.
עו"ד הילה דוידוביץ: אני מציעה שאחרי המילה "תקפה", ייכתב "מקורית".
עו"ד הילה דוידוביץ: וכן, אחרי "כתנאי למתן שירות", ייכתב: בהתאם לחיוביו על פי תעודת האחריות, כמובן.
דורון אביטל: יכולים להיווצר פערים בין המדבקה לתעודת האחריות?
דורון אביטל: מה ברירת המחדל?
דורון אביטל: הרי יש פה שני מסמכים שמחזיקים את האחריות.
אתי בנדלר: אני חושבת שככל שתעודת האחריות תואמת את דרישות החוק.
דורון אביטל: השאלה היא מה הוא המקור ומה הדבר שמצביע על המקור.
דורון אביטל: מה קובע אם יש פערים?
כרמל שאמה-הכהן: לדברים שקבועים במדבקה, המדבקה גוברת ולדברים שלא קבועים במדבקה, התעודה גוברת, ככל שזה לטובת הצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: אם בתעודה יש תאריך יותר רחוק, היא תגבר על המדבקה וההיפך לא.
כרמל שאמה-הכהן: המדבקה זה הדבר היותר ברור שעומד מול עיני הצרכן.
אתי בנדלר: מה שטוב לצרכן.
חנה טירי: עוסק שלא הדביק מדבקה וצרכן מתלונן שאין לו מדבקה על המוצר, האם על פי החוק החובה היא על העוסק?
חנה טירי: אנחנו עוסקים באכיפה פלילית ואני צריכה לדעת אם זאת טענת הגנה.
דליה איציק: אתם הייתם צריכים להציע את הצעת החוק הזאת, לא אנחנו.
דליה איציק: את יודעת שיש בעיה עם זה, אז למה לא באתם?
דליה איציק: אני לא אומרת לך את זה אישית, כמובן.
דליה איציק: באו והציעו.
דליה איציק: זה בוודאי לא מושלם ואני חותמת לך שיהיו פה מיליוני תקלות.
דליה איציק: אלה החיים.
דליה איציק: אנחנו לא בורחים מפה וגם את לא הולכת.
דליה איציק: מה שיקרה הוא שאת תבואי למשרד ותגידי: יש בוועדת הכלכלה יושב ראש מטורף, נחוש, שרוצה להעביר את זה.
דליה איציק: עכשיו צריך לבוא עם שאלות ותשובות לפני שהם יעבירו את זה בקריאה שנייה ושלישית.
דליה איציק: זה הרעיון ולא מטורפים פה.
דליה איציק: יש הליך איך חוק נולד.
דליה איציק: את רוצה לשאול עכשיו את כל השאלות.
דליה איציק: לכי עכשיו עם זה, אנחנו נעביר את זה בקריאה ראשונה, תלמדי את העניין ואנחנו קשובים.
חנה טירי: אנחנו נעלה את זה בשלבים יותר מאוחרים.
שרון אלון: אני מציע להוסיף בסעיף (ג) שמדבקות האחריות לא יהיו ניתנות לזיוף.
עו"ד הילה דוידוביץ: כתבנו "תקפה ומקורית".
אתי בנדלר: אם נכתוב בחוק שהן לא ניתנות לזיוף, אני חושבת שעדיין לא נולד המוצר שלא ניתן לזייף אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נעבור להצבעה על סעיף 1, עם התיקונים והשינויים שביצענו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 1 – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 1 נתקבל פה אחד.
לאה ורון: חברת הכנסת איציק מצביעה במקום חבר הכנסת אפללו, חבר הכנסת אביטל מצביע במקום חבר הכנסת ישראל חסון.
לאה ורון: נא לקרוא את סעיף 2.
סהר פינטו: "תיקון סעיף 23.
סהר פינטו: 2.
סהר פינטו: בסעיף 23(ב)(8) לחוק העיקרי, אחרי "תעודת אחריות", יבוא: לא הדביק מדבקות אחריות".
כרמל שאמה-הכהן: הסבר קצר.
אתי בנדלר: סעיף 23 לחוק הוא סעיף עונשי והמקום שבו מוצע לסווג.
אתי בנדלר: כיום קיימת עבירה שעניינה עוסק שעשה אחד מאלה דינו פי שבעה מן הקנס כאמור בסעיף 61(א) שקיים בחוק העונשין.
אתי בנדלר: אתם זוכרים על איזה סכום מדובר?
אתי בנדלר: בערך 210,000 שקלים.
אתי בנדלר: הסעיף היום אומר "לא נתן שירות לצרכן, לא מסר תעודת אחריות או לא קיים תחנת שירות באופן הקבוע לפי הוראות סעיף 18א", וכאן מוצע להוסיף את המילים: "לא הדביק מדבקת אחריות", דהיינו לא דאג למסירת תעודת אחריות לצרכן.
שוש רבינוביץ: למען הפרוטוקול, זה סעיף עונשי כבד על אי הדבקת מדבקה, כשאנחנו עוד לא יודעים מי צריך לעשות את זה.
שוש רבינוביץ: צריך לתת על זה את הדעת לפני הקריאה השנייה והשלישית כי הפרופורציות הן לא ראויות.
עו"ד ירון לוינסון: עוד לא הפעילו אותו בכלל.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 2 – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 נתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לסעיף 3.
סער פינטו: "תיקון סעיף 31א.
סער פינטו: 3.
סער פינטו: בסעיף 31א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(7), אחרי "תעודת אחריות", יבוא: "או להדביק מדבקת אחריות.
סער פינטו: " אחרי סעיף 18א(5), יבוא: "או (א1)(א)", ואחרי "מסר תעודה" יבוא: "או לא הדביק מדבקה".
אתי בנדלר: מדובר בסעיף המעניק לצרכן זכות לתבוע פיצויים לדוגמה בסכום.
אתי בנדלר: בית המשפט רשאי לפסוק פיצויים לדוגמה במקרה של הפרת הסעיפים שבהם מדובר באותו סעיף, בסכום שלא יעלה על 10,000 שקלים חדשים.
אתי בנדלר: אחת העילות הקיימות היום לפיצויים לדוגמה היא פסקה 7 האומרת: "ביקש צרכן מיצרן טובין או מעוסק לקבל תעודת אחריות, כפי שנדרש לפי סעיף 18א(5) והיצרן או העוסק, לפי העניין, לא מסר תעודה כאמור".
אתי בנדלר: כאן אנחנו צריכים לתקן את זה לא בנוסח שמוצע כאן ולומר: ביקש צרכן מיצרן טובין או מעוסק לקבל את המדבקה והיצרן לא דאג להדבקת המדבקה.
רז הילמן: אמרנו קודם שהמדבקות האלה יכולות להיות ניתנות להסרה ואם כך, אני יכול להסיר אותן בתור איש מאד לא חביב, ולבוא ולהגיד שלא הדביקו לי מדבקה, אני רוצה פיצוי ללא הוכחת נזק מאד מאד גבוה.
רז הילמן: בעצם אנחנו פותחים פה פתח לבעיה מאד קשה.
רז הילמן: זה גם בהקשר הזה וגם בכלל, בהקשר של כל התיקון הזה.
רז הילמן: אני חוזר לכל מה שאמרתי קודם האם באמת זה נחוץ ואני לא בטוח.
קריאה: הוא גם יכול לזרוק לפח את תעודת האחריות ולהגיד שלא מסרו לו.
יולי תמיר: דובר על כך שהיצרנים הם אלה שידביקו את המדבקה ויש מדבקות שלא ניתן להסיר.
רז הילמן: ואז אנחנו בבעיה עם הזכות לבטל עסקה.
יולי תמיר: כשיחזירו לך את המוצר אתה תוכל לבטל אותה, אבל אם מישהו יפגום במדבקה – העברתי לחברי הוועדה מדבקה שנראית שלמה וניתן לראות חלק מהדוגמאות שאנחנו מיישמים היום בשוק.
יולי תמיר: המדבקה נראית שלמה וברגע שמנסים להסיר אותה, נשאר השקף.
יולי תמיר: את המדבקה התחתונה פתחתי כדי שתראו.
יולי תמיר: בעצם נשאר הלוגו של החברה.
דליה איציק: גם אם אני זייפנית גדולה, אני לא אוכל לזייף.
יולי תמיר: אין סוף לדברים האלה ואנחנו רק מקשים.
יולי תמיר: אנחנו יודעים להקשות.
אתי בנדלר: השאלה היא האם העוסק יוכל להסיר את המדבקה אחרי שהצרכן יתחרט וירצה לבטל את העסקה?
יולי תמיר: כן, ניתן לנקות את זה.
דליה איציק: ברשותך, יושב ראש הוועדה, בסוף זה אינטרס של היצרן לייצר או לעשות עסקה עם יצרני המדבקות ולרכוש מדבקה שאינה בת זיוף או הסרה ואם הוא יראה שהמדבקה לא טובה, הוא לא יבוא אליהם יותר.
דליה איציק: מי שרוצה לרמות, אין לזה סוף.
דליה איציק: אני יכולה לתת לך אלף דוגמאות של זיופים.
רז הילמן: אין בעיה עם הפתרונות שיש להם, אבל אם הפתרון הוא טוב שאפשר להסיר, זה פתח להונאה ואם הפתרון הוא טוב שאי אפשר להסיר, זה פוגם במוצר.
דליה איציק: הרי גם אם אני זורקת את תעודת האחריות, אני יכולה לומר לך שלא נתת לי אחריות.
דליה איציק: אין לזה סוף.
יצחק וקנין: אני לא מבין איך זה פוגע במוצר.
רז הילמן: אם זאת מדבקה שמשאירה סימן אחרי שהורידו אותה, זה פוגם במוצר.
יצחק וקנין: אם כך, אנחנו נצביע על הסעיף, גברתי היועצת המשפטית.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 3.
יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיף 3 – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 נתקבל.
לאה ורון: נציג משרד האוצר, נועם שטרן, מסר שהצעת החוק אינה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.
אתי בנדלר: אני מציעה להוסיף להצעת החוק סעיף תחילה ולומר בפירוש שהתחילה תיקבע בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
אתי בנדלר: זה כדי שהמשרד יבדוק את הנושא הזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית ויבדוק מה הוא פרק הזמן הראוי שהמשרד ממליץ לקבוע.
יצחק וקנין: אם כן, רבותי, הצעת החוק תועבר לקריאה ראשונה למליאת הכנסת.
יצחק וקנין: תודה למציעים, לדליה ולכרמל שאמה.
יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה הראשונה להיום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התש"ע-2010 – הצעת חוק ממשלתית שעברה בקריאה ראשונה ב-14 ביוני 2010, בערך לפני כשנה, ומאז לא נערך שום דיון בה, אני חושב.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבצעים דיון של הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק הזאת באה להסדיר נורמות וקריטריונים של גידול, הבטחת איכות, דרכי שיווק, ובעצם להסדיר את כל שוק של כל מה שקשור לפירות וירקות; קביעת כללים שאולי צריכים עוד התאמות, אבל קשה לחלוק על הצורך בהן.
כרמל שאמה-הכהן: כמובן, מנגד, בטח בתקופה הזאת שמחירי המזון מעסיקים את הציבור ואת הכנסת ניתן משקל גם לשיקולים של תוספת עלויות שיכולות להתבטא גם בתוספת מחיר לצרכן אם יש כאלה ועד כמה הם נדרשים.
כרמל שאמה-הכהן: לכן בכל סעיף וסעיף שנקרא נבחן היטב מהן המשמעויות הכלכליות בשרשרת גורמי הייצור, השיווק והתמחור של אותו מוצר – פרי או ירק.
כרמל שאמה-הכהן: בכל אופן בבסיס אנחנו באמת מברכים על הצעת החוק, את משרד החקלאות שיזם אותו ואת השרה שתכף תצטרף אלינו ומתעכבת בוועדת שרים לחקיקה, את המנכ"ל.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה שלנו היא לסיים את החוק הזה עוד בכנס הזה, כלומר עד סוף החודש.
כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות, בבקשה, תציגו את החוק.
יוסי ישי: אנחנו מודים ליושב ראש על שיבוץ החוק בסדר היום.
יוסי ישי: החוק חשוב מאין כמוהו.
יוסי ישי: מטרתו להבטיח ייצור ואספקה של תוצרת חקלאית טריה בתקנים של בטיחות ואיכות לתועלת הצרכנים, אבל בהחלט גם לתועלת היצרנים.
יוסי ישי: בחוק יש מנגנונים לקביעת סטנדרטים גם בתחום הבטיחות וגם בתחום האיכות במקטעים השונים, גם בהליך הייצור וגם בהליך השיווק.
יוסי ישי: בחוק יש מנגנוני בקרה, ויש סעיפים הנוגעים לעניין האכיפה.
יוסי ישי: אין ספק שבאישור החוק אנחנו מצטרפים לסדרה מכובדת של מדינות שהגיעו לרמה כזאת של תרבות צרכנית שדורשת ומבוססת על מערכת קפדנית מאוד של בטיחות ואיכות.
יוסי ישי: בשבועיים האחרונים קיימנו דיונים אינטנסיביים עם צדדים שונים לחוק שהביעו הסתייגויות מסוימות בסעיפים שונים שקשורים במיוחד לתחום האיכות, לאו דווקא בתחום הבטיחות – שם הייתה הסכמה מוחלטת.
יוסי ישי: אנחנו הצלחנו לגבש אתמול בשעות הלילה הסכמות ראשוניות שלא כל כך משפיעות, אלא נוגעות לשלושה סעיפים שמופיעים בהצעת החוק.
יוסי ישי: אנחנו נבקש מהוועדה לדון בכל הסעיפים, למעט שלושת הסעיפים הנ"ל שנרצה במהלך השבוע הנוכחי עד יום חמישי להגיע להסכמות ולהתאמות עם משרדי הממשלה האחרים – משרד המשפטים ומשרד האוצר ועם המסיגים.
יוסי ישי: אני מניח שבמהלך השבוע נוכל להגיע להסכמות ניסוח גם באותם שלושה סעיפים כך שלקראת הישיבה הבאה שאני מקווה שתהיה מהירה וקרובה נוכל לאשר את החוק במלואו.
יוסי ישי: אני אתן לשרה שהגיעה בינתיים להציג את הדברים.
יוסי ישי: תודה.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כבוד השרה.
אורית נוקד: תודה רבה, יושב ראש הוועדה ותודה שגם הצלחת וקידמת את החוק הזה שהוא חוק צרכני ממדרגה ראשונה.
אורית נוקד: מעבר להיותה הצעה צרכנית, ההצעה הזאת היא הצעה בטיחותית, והמטרה שלה היא הצבת סטנדרטים ברורים לתוצרת חקלאית מן הצומח מרגע זריעתה ועד הנחתה בצלחת האוכל של כולנו.
אורית נוקד: כך שלצרכן יהיה ברור מה טיב הפירות והירקות שהוא קונה ושבהם הוא מזין את עצמו ואת משפחתו.
אורית נוקד: אני רוצה להבהיר שכיום יצרן יכול לפרסם את התוצרת שלו כמופחתת חומרי הדברה, כשהיא לא כזאת, או שהוא יכול לכנות אותה "תוצרת מובחרת" כשהלכה למעשה לא קיים הבדל בינה לבין כל תוצרת אחרת.
אורית נוקד: כזכור לוועדה הזאת, הייתי אמונה בזמן האחרון על נושא הצרכנות, ואני רואה במצב הקיים מצב לא ראוי במדינה מתוקנת.
אורית נוקד: אני מקווה שבתום החקיקה כל צרכן ידע בדיוק מה טיבה של התוצרת שהוא רכש, אלו דישון וריסוסים היא עברה, איזה מבדקי איכות וכדומה.
אורית נוקד: מאחורי הצעת החוק עומדים ארבעה עקרונות ברורים: הראשון הוא שעל המחוקק לקבוע כללים לגידול, לייצור, לטיפול ולשיווק של תוצרת חקלאית, כמובן, תוך שמירה על בטיחותה ועל איכותה.
אורית נוקד: העיקרון השני אומר שצריך לקבוע כללים למיון ולסיווג של תוצרת חקלאית לפי רמות האיכות, כך שתהיה בהירות ושקיפות כלפי הצרכן.
אורית נוקד: העיקרון השלישי קובע שיש לקבוע כללים לייצור תוצרת חקלאית כבעלת מאפיינים ייחודיים ולמתג אותה.
אורית נוקד: כמובן, הדבר הרביעי והאחרון הוא שמאחורי החוק צריך לוודא שתעמוד מערכת אכיפה וצעדים נוספים כגון פרסום אמצעי הפיקוח ותוצאות הפיקוח, לידיעת כלל הצרכנים.
אורית נוקד: אני רוצה להבהיר שני דברים נוספים לפני שיתחיל הדיון: הדבר הראשון הוא שכבר היום כל מגדל שמייצא לחו"ל עומד בסטנדרטים שמוצעים בחוק.
אורית נוקד: כך שמדובר בחוק שהמגדלים הוכיחו כי הם יכולים לעמוד בו.
אורית נוקד: דבר שני, לפי ההסכמים הבינלאומיים כל עוד לא נקבעים סטנדרטים בחקיקה אנחנו לא יכולים לדרוש את זה מהתוצרת שאנחנו מייבאים.
אורית נוקד: כך שלעיתים צרכנים ישראלים משלמים סכומים גבוהים עבור תוצרת מובחרת מחו"ל שהיא לא כזאת.
אורית נוקד: אני מאמינה שהחוק הזה הוא חוק צרכני חשוב שיעבור בהסכמה מקיר לקיר, ואני מקווה שבקרוב נוכל להעביר אותו למליאה בדרך לקריאה שנייה ושלישית.
אורית נוקד: יש כאן צעד משלים לנושא המחירים.
אורית נוקד: כאן יש צעד שבא לתת לצרכן ולהגביר את האמון בינו לבין המגדלים המייצרים על-ידי כך שהיצרן יידע בדיוק מה הוא קונה.
אורית נוקד: כאמור, צרכנות מושכלת ונכונה מבוססת על בהירות, שקיפות והוגנות.
אורית נוקד: השילוב של הסעיפים שנמצאים בהצעת החוק נותן את המוצר הזה לצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות לחוק לפני שאנחנו מתחילים בחקיקה עצמה.
יגאל אכטנברג: אני מארגון אמון הציבור.
יגאל אכטנברג: קודם כול אני רוצה לברך את משרד החקלאות ואת השרה על הצעת החוק.
יגאל אכטנברג: זה באמת שיפור ניכר ממה שקורה היום, הצרכנים באמת צריכים לדעת מהו המוצר שהם קיבלו, איזה תהליכים הוא עבר, האם הוא עבר את התהליכים הנכונים, משומר נכון וכן הלאה.
יגאל אכטנברג: הדבר הבעייתי הוא שבכל זאת זה סקטור קטן מבין כלל מוצרי המזון שאנחנו מקבלים.
יגאל אכטנברג: בשנת 66' עברה החלטת ממשלה שתקום רשות מזון מרכזית אחת שתפקח על כל תחום המזון באשר הוא, וכעבור למעלה מ-40 שנה עדיין לא קמה רשות אחת שמאגדת את כל העניין הזה.
יגאל אכטנברג: חבל שעושים צעד אחד קטן בלבד לכיוון הנכון, ואולי יגיע היום שבו תקום רשות אחת תחת משרד החקלאות או תחת משרד הבריאות או תחת כל גורם שיוכל להכליל את הנושא הזה ולא 18 גופים שונים שמתעסקים כל אחד בסקטור מסוים בהגנה על בריאות הציבור ובהגנה על הצרכנים.
יגאל אכטנברג: זה צעד נכון, אבל עדיין קטן יחסית למה שהתכוונו לו לפני כ-40 שנה.
כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, מי כבודו?
רוברטו דלה-רוקה: ד"ר דלה-רוקה, אני נציג לשכת המסחר, אני מנהל איכות ובריאות של שופרסל.
רוברטו דלה-רוקה: הערה כללית: החוק הזה הוא חוק פיקוח על גידול צמחים ולא התקנות עצמן שהן הדבר האמיתי.
רוברטו דלה-רוקה: ללא תקנות זה חוק ריק מתוכן.
רוברטו דלה-רוקה: הנושא מאוד כבד, ובתור מי שמתעסק בפיקוח על ירקות ופירות בצורה וולונטרית ברמות די גבוהות כבר שש שנים אני יודע שהנקודה שהשרה הזכירה הוא עניין האכיפה.
רוברטו דלה-רוקה: ללא אכיפה גם לחוק וגם לתקנות שייכתבו בהמשך לחוק אין שום ערך כי הנושא מאוד כבד ומאוד קשה לאכיפה.
רוברטו דלה-רוקה: יש אלפי מגדלים, גם בארץ וגם בשטחים – תנועה לא מבוקרת של תוצרת, וכדי לפקח ולהגיע לרמות סבירות של חומרי הדברה ושל חיידקים בתוצרת צריכים עבודה עצומה.
רוברטו דלה-רוקה: שם צריך להיות רוב המאמץ.
רוברטו דלה-רוקה: ללא אכיפה מתאימה ומסיבות טכניות אמיתיות של כוח אדם וכדומה, האכיפה היא לא מה שהיא צריכה להיות.
כרמל שאמה-הכהן: מאיר יפרח, מזכיר ארגון מגדלי ירקות.
מאיר פרוש: בוקר טוב.
מאיר פרוש: לאחר שקיימנו אתמול דיון עם משרד החקלאות והורדנו חלק מחילוקי הדעות והגענו להסכמות, אני אומר שהחוק הזה הוא חשוב.
מאיר פרוש: יותר מזה, חלק מהשוק המקומי הוא בסך-הכול בסטנדרטים מאוד גבוהים, אבל בשביל להגיע לחוק הזה אנחנו נצטרך לקבל לא רק חוק ולא רק אכיפה, אלא צריך להכין פה את השוק המקומי כי זה בעיקר לשוק המקומי.
מאיר פרוש: בכל נושא הסטנדרטים בייצוא אנחנו מוסדרים, יש איכות ויש בדיקות והכול.
מאיר פרוש: בשוק המקומי אנחנו עדיין בחוסר טיפול בעניין הזה מכיוון שרוב הגידול שנמצא באזור המרכז זה גידולי ירקות שלא נמצאו במסגרת מנהלת ההשקעות.
מאיר פרוש: בלי שנקבל כספים מתאימים לצורך אכיפת החוק הזה לא נוכל להתקדם בשום דבר כמו במערכי שטיפה, מיון, אריזה, בתי אריזה, הובלה בקירור.
מאיר פרוש: זה אמור להיות מלווה בחוק, לדעתי, לפחות ב-100 מיליון שקל.
מאיר פרוש: כמו שאנחנו השקענו בייצוא צריך לעשות הרבה חינוך והדרכה ושיתוף פעולה עם המשרד.
מאיר פרוש: אבל בלי התקציבים האלה, ורק לעשות מנהלת אכיפה כדי שיהיה לזה שר ולהכין מקומות עבודה במשרד החקלאות – את זה אנחנו לא רוצים.
מאיר פרוש: אם החוק הזה יעבור בקריאה שנייה יצטרך לעבור 4-3 שנים של חינוך והדרכה כדי שייכנס כמו שצריך.
מאיר פרוש: בעיקר הוא צריך להגן על בריאות הציבור, אין לנו ויכוח.
מאיר פרוש: כל מדד שיהיה בנושא בריאות הציבור, אנחנו תומכים בו; בנושא איכות – אם הוא יאכוף על השווקים ועל הרשתות אנחנו נשמח מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: מרינה אוספלד, לשכה משפטית, משרד הבריאות.
מרינה אוספלד: בוקר טוב לכולם.
מרינה אוספלד: רציתי להבהיר שכאשר נתייחס לנוסח ההצעה אנחנו נתייחס לטיוטה מוסכמת.
מרינה אוספלד: התהליך יהיה ארוך ופורה בין משרד החקלאות לבין משרד הבריאות.
מרינה אוספלד: אני רק רציתי לוודא שהנוסח שנתייחס אליו הוא נוסח מתואם עם משרד הבריאות, מ-28 באוקטובר 2010, כפי שפורסם.
מרינה אוספלד: יופי, תודה.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר רינה ורסנו, משרד הבריאות.
רינה ורסנו: - - -
כרמל שאמה-הכהן: אותה עמדה.
רינה ורסנו: ודאי, כי הוחלט בוועדת שרים שנגיש גרסה מתואמת בין משרד החקלאות למשרד הבריאות.
רינה ורסנו: בגרסה יש לנו רק שינוי קל שמוסכם על-ידי שני המשרדים.
יצחק וקנין: אני רוצה להעיר הערה לפני הקראה.
יצחק וקנין: אני שואל את השרה, ואני שואל מה שהעיר פה מאיר יפרח מארגון מגדלי הירקות.
יצחק וקנין: רבותיי, אני חקלאי, ואני מדבר כחקלאי.
יצחק וקנין: אני בטוח שהמטרה היא טובה וחשובה מאוד.
יצחק וקנין: במיוחד אחרי הסיור שהיית בנושא הלול, הייתי לוקח אותו גם לפה.
יצחק וקנין: פעם היינו אוספים ביצים, והן היו נשארות בלול שבוע בחום בלי מערכת.
יצחק וקנין: היום אין דבר כזה.
יצחק וקנין: היום אתה חייב להוציא אותן תוך 24 שעות, ויש מחסן קירור.
יצחק וקנין: זה השקעות.
יצחק וקנין: יש פה חקיקה שתטיל על החקלאים צורך לאיכות גבוהה של מזון; אין מה לעשות, אנחנו נמצאים בשנות ה-2000, ויש צורך שאיכות המזון תהיה גבוהה מאוד ולא תשב במחסנים לא מקוררים ובתנאי סניטציה הכי גרועים שיש.
יצחק וקנין: זה ידרוש מהחקלאים השקעות כדי לקיים את החוק הזה.
יצחק וקנין: השאלה היא האם לקחתם בחשבון את זה, גברתי השרה.
יצחק וקנין: האם שמתם בצד כסף לסיוע לחקלאים כדי שהם יעשו את זה.
אורית נוקד: אנחנו תמיד מסייעים לחקלאים.
יצחק וקנין: השאלה אם הולכים למערכת כזאת- -
אורית נוקד: הדברים האלה הם דברים אלמנטריים לטובת הגברת האמון בין הצרכן לבין המגדל.
יצחק וקנין: אין ספק שהם אלמנטריים.
אורית נוקד: אני רק רוצה לשאול אותך, מרים, אם את רוצה להוסיף.
מרים פרוינד: כן, בהתחייבות האלה שמאיר מדבר עליהם התחלנו כבר במנהלת ההשקעות באיזשהו דיון יחד עם החקלאים בשביל להכין תשתית לדרישות התקציביות שצריך בשביל לקיים את החוק, בצרכים, בשיפור ובהבאה של התשתיות לרמה כזאת שיוכלו לאפשר את קיום החוק בעצם כל החקלאים.
אורית נוקד: אולי מנכ"ל המשרד רוצה להוסיף.
יוסי ישי: יש לי רק משפט אחד: המדיניות בחוק עידוד השקעות הון בחקלאות הייתה עד לפני מספר שנים מוטת ייצוא.
יוסי ישי: למעשה, אנחנו - - - השקעות במסגרת החוק רק כאשר מדובר בהשקעות לייצור למטרת ייצוא.
יוסי ישי: אין ספק שאנחנו כאן עולים מדרגה בכל מה שקשור לשוק המקומי, ולכן שינינו את מדיניות ההשקעות שלנו, ובתיאום עם האוצר אנחנו נבנה תשתית שבה נסייע ונתמוך בידי החקלאים ליצור אצלם את התשתית כדי שיוכלו לעמוד בהוראות החוק והתקנות.
יוסי ישי: זה כולל, כפי שנאמר כאן, בתי אריזה, חדרי מיון, מערכים לטיפול בתוצרת חקלאית אחרי קטיף, מתוך כוונה שהחקלאים יעמדו בסטנדרטים שהיו קיימים עד היום לייצוא בלבד גם לגבי השוק המקומי.
יוסי ישי: בהחלט הדבר ייעשה.
מאיר פרוש: יוסי, מילה אחת על השוק הסיטונאי, זה גם קשור לעניין.
יוסי ישי: הממשלה קיבלה החלטה על הקמת שוק סיטונאי.
יוסי ישי: הוקמה חברה ממשלתית שמקימה את השוק, יש כבר תב"ע מאושרת, החברה התחילה בעבודתה.
יוסי ישי: אני מאוד מקווה שבתוך שנתיים יקום שוק סיטונאי במדינת ישראל, כפי שקיים במדינות המפותחות באירופה, שייצור שקיפות והגברת התחרותיות, והתקנות האלה יגרמו לכך, למעשה, שכל התוצרת שתגיע לשוק פעם אחת תעמוד בתקנים חמורים מאוד של בטיחות, ופעם שנייה – בכל מה שקשור באיכות יהיה פה פילוח לזנים, לגדלים, לצבעים ולאיכויות, כך שכשהצרכן קונה תוצרת- -
לאה ורון: איפה אמור להיות השוק הסיטונאי?
יוסי ישי: בצומת מסובים, ברביע הדרום מזרחי של צומת מסובים.
יוסי ישי: אין ספק שהתקנות יגרמו לכך שהתוצרת לא רק תהיה ברמת בטיחות גבוהה, אלא גם ברמת איכות ופילוח, כך שכל צרכן שיקנה תוצרת יידע בדיוק מה הוא קונה.
כרמל שאמה-הכהן: מנהלת הוועדה מעירה לי שלא קיבלתי תשובה לשאלתי- -
לאה ורון: מפנה את תשומת לבך, לא מעירה לך.
כרמל שאמה-הכהן: - - לגבי ייקור המוצרים לצרכן.
כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של יישום החוק הזה, לרבות התקנות, מהמחיר הסופי לצרכן?
יוסי ישי: בעיקרון זה לא אמור לייקר.
כרמל שאמה-הכהן: נעשו בחינות כלכליות?
יוסי ישי: זה לא אמור לייקר כי תוצרת פסולה לשיווק היא פסולה גם היום וגם בעתיד.
יוסי ישי: לדוגמה, תוצרת בוסר לא הייתה ראויה ולא ניתנת לשיווק גם לפני החוק וגם אחרי החוק.
יוסי ישי: גם הבטיחות מעוגנת היום בחקיקה קיימת.
יוסי ישי: לשר הבריאות יש כל הסמכויות לאכוף בכל מה שקשור לבטיחות.
יוסי ישי: החוק הזה יוצר מצב שרמת הבטיחות נשמרת כפי שהיא קיימת בחוקים קיימים.
יוסי ישי: התוספת שנמצאת כאן זה כל הנוגע לאיכות ולמסלולים משופרים נוספים- -
כרמל שאמה-הכהן: ואריזה?
יוסי ישי: - - כך שהתוצרת תפולח בצורה ברורה לפי זנים, מינים, סוגים, גדלים, צבעים.
יוסי ישי: זאת אותה תוצרת, רק שתמוין אחרת.
יוסי ישי: כך שהחקלאי יודע שאם הוא קונה תוצרת סוג א' היא אכן סוג א', ואם הוא קונה סוג ג', זה אכן סוג ג'.
יוסי ישי: הבעיה הייתה בערבוב.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה יכולה לקבל איזו חוות דעת כלכלית מפורטת לגבי המשמעויות הכלכליות במונחים של מחיר לצרכן?
יוסי ישי: אנחנו נביא.
כרמל שאמה-הכהן: התקופה לא פשוטה בתחום רמות המחירים של מוצרי המזון.
יוסי ישי: אנחנו ערים לזה, וזה אחד הדברים ששקלנו מיד בהתחלה.
מרים פרוינד: אנחנו עשינו בזמנו פילוח של המחירים, ומכיוון שיש פה נושא של מלאי של תוצרת שלא ממוינת, עשינו חשבון שיש בערך 20% רווח על כך שהתוצרת ממוינת ולא ממוינת.
מרים פרוינד: כי כשהצרכן קונה סוג א' הוא קונה רק סוג א', ואין לו כל הסוגים המעורבבים בפנים, ולכן הפחתים הם הרבה יותר קטנים מאשר בתוצרת לא ממוינת.
יוסי ישי: כפי שהיושב ראש ביקש, אנחנו נציג בישיבה הבאה דוח בעניין.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את החוק.
מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 1:
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף המטרות?
איתי עצמון: מדוע כתבתם קודם את היצרנים לפני הצרכנים?
איתי עצמון: יש איזו סיבה?
אורית נוקד: קודם כול מגדלים ואחר כך מוכרים.
יוסי ישי: לפי סדר א'-ב'.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו מעדיפים להחליף כי אנחנו ועדה צרכנית – קודם כול "צרכנים", אחרי זה "יצרנים".
יוסי ישי: אין בעיה, זה פשוט לפי סדר א'-ב'.
אורית נוקד: לפי סדר תהליך הייצור.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף המטרות עם השינוי של "צרכנים" לפני "יצרנים"?
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר פה-אחד.
יוסי ישי: כמו שאמרתי, ניהלנו עד אתמול בערב דיונים, וייתכן מאוד שלא יהיה שינוי, אבל יכול להיות שנידרש לבצע פה שינוי בארבעה סעיפים- -
לאה ורון: הגדרות.
יוסי ישי: בואו נשתמש במילה "נושאים".
יוסי ישי: ארבעה נושאים.
יוסי ישי: ייתכן שיהיה שינוי, לא בטוח, אבל אחד מהם הוא הגדרת הנוהל הבסיסי.
יוסי ישי: לכן אני אבקש כרגע לא להצביע רק על הנוהל הבסיסי.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אז אנחנו מחריגים את הנוהל הבסיסי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לעדכן אותך, אדוני המנכ"ל, שכנראה, נקיים ישיבה גם מחר בחוק הזה, אז תעשו מאמץ, לא צריך פה עבודת מחקר.
יוסי ישי: בסדר גמור, אנחנו מקבלים.
כרמל שאמה-הכהן: אז בהזדמנות זאת שכולם שומעים, תקבלו גם זימונים מסודרים ממנהלת הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: מחר ב-9:30 בבוקר – ישיבה נוספת בעניין.
יוסי ישי: אנחנו מעריכים את זה מאוד.
שירה גרינברג: אני ממשרד האוצר.
שירה גרינברג: אני רק רוצה לוודא בעניין הסיכום שהיה ביניכם אתמול לגבי השינוי בהגדרת "המפקח" וכולי – אין דרישה תקציבית בגין זה, כי הסיכום איתנו הוא שאין תוספת תקציב.
יוסי ישי: אם תהיה דרישה תקציבית זה בנושא הראשון שאמרתי – ההשקעות הדרושות כדי להתאים את היצרנים לעניין.
שירה גרינברג: אנחנו סיכמנו שאת ההשקעות האלה נעשה במסגרת התקציב הקיים בנושא.
יוסי ישי: נגיע לדיון.
יוסי ישי: לא סיכמנו כלום, נגיע לדיון.
מאיר פרוש: מה זה "תעזוב"?
מאיר פרוש: זה צי של רכבים ופקחים.
יוסי ישי: אתה אמרת את דבריך.
יוסי ישי: היא אמרה דברים לגבי התפעול, והיא צודקת.
יוסי ישי: אין מחלוקת לגבי התפעול.
דבי מילשטיין: אני מהלשכה המשפטית במשרד התמ"ת.
דבי מילשטיין: רצינו רק לבקש שאולי יש מקום להרחיב את ההגדרה של שיווק שיהיה ברור שזה כולל ייבוא, מאחר שלפי דברי ההסבר, אחת המטרות החשובות של החוק היא שתהיה אי אפליה בנושא הייבוא.
דבי מילשטיין: לכן חשבנו להבהיר ששיווק כולל ייבוא.
יוסי ישי: מקובל בהחלט, ואם זה לא ברור נבצע תיקון.
כרמל שאמה-הכהן: להוסיף את המונח "ייבוא".
רינה ורסנו: ייבוא של ירקות ופירות זה כרגע באחריות משרד הבריאות.
רינה ורסנו: אז צריך להתייחס לזה בחוק.
יוסי ישי: לא, יש פה שני אלמנטים: יש אלמנטים של בטיחות, ויש אלמנטים של איכות.
יוסי ישי: הכוונה כאן היא שיחולו בשני האלמנטים.
יוסי ישי: בטיחות קיימת בחקיקה הקיימת, ומעוגן כאן שוב, אבל כאן מדובר על האיכות.
רינה ורסנו: אבל מבחינת ייבוא נצטרך לעשות הסדר משופר.
יוסי ישי: זה בסדר.
איתי עצמון: לא הבנתי האם להוסיף את המילה "ייבוא" להגדרה?
כרמל שאמה-הכהן: כן, מקובל על המשרד.
יוסי ישי: בהחלט כן.
יוסי ישי: השרה אמרה את זה בצורה ברורה, שזאת אחת המטרות של החוק.
איתי עצמון: רציתי להעיר לעניין הגדרת "מכירה" – ההגדרה כרגע מאוד רחבה.
איתי עצמון: היא למעשה אומרת: "העברה בכל דרך מדרכי ההעברה".
איתי עצמון: השאלה היא האם אין מקום לתת את הדעת גם למצב של צריכה עצמית או למעט צריכה עצמית?
איתי עצמון: למשל, צריכה של אדם ובני ביתו.
איתי עצמון: ההגדרה כרגע מאוד רחבה ולא נותנת מענה לסיטואציה כזאת.
יוסי ישי: לא נותנת סיטואציה של צריכה עצמית?
יוסי ישי: גם צריכה עצמית זאת העברה.
איתי עצמון: אז אתה רוצה שגם לצריכה עצמית יחולו הכללים לפי החוק?