GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה פרל: אני לא מסתיר את העובדה שבעיניי הצורך הזה אמור לבוא לידי ביטוי באופן שבו המדינה נותנת מענה, אבל כן הגענו להבנה ושוכנענו על-ידי חבר הכנסת כבל שיש מקום לאתר איזושהי נקודה, לגדר אותה ולפתור את זה.
משה פרל: אנחנו נשתף פעולה ונלך עם ההצעה של יוזם החוק.
רן מלמד: קודם כול, תודה רבה לחבר הכנסת כבל וכמובן לאיגוד והמפקח על הבנקים שמוכנים לקדם את הנושא.
רן מלמד: אני מודה שהייתי שותק אלמלא משה היה מר על הפיצוי שצריך לתת לבנקים.
רן מלמד: משה, אשמח מאוד להמשיך לתת פיצוי לבנקים אם הפיצוי תמיד יהיה גם הפוך:
רן מלמד: אם הבנקים יפצו במנגנון מוסכם את כל הלקוחות שלהם על שירות לא טוב שהם נותנים, על טעויות שנעשות ועל רים אחרים אז אני חושב שאפשר לר גם על הפיצוי.
רן מלמד: אני חושב שצודק חבר הכנסת כבל שאומר שכדאי שנתקדם הלאה.
כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא.
אלקנה אפרתי: "הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – עמלת פרעון מוקדם בעת מימוש נכס), התשס"ט–2009.
אלקנה אפרתי: הוספת סעיף 9א1 1.
אלקנה אפרתי: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981, אחרי סעיף 9א יבוא: "איסור גביית עמלת פירעון מוקדם בעת מימוש נכס של לווה 9א1.
אלקנה אפרתי: מימש תאגיד בנקאי נכס של לווה בשל אי פירעון הלוואה, לא יהיה התאגיד הבנקאי רשאי לגבות עמלה בשל מימוש הנכס או בשל פירעון מוקדם של ההלוואה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד הצעת החוק נגד הצעת החוק נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, התקבל פה אחד.
לאה ורון: הנציג של אגף התקציבים, צחי דוד, מוסר שההצעה אינה כרוכה בעלות תקציבית.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק עוברת לקריאה ראשונה במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזו יוזמה ברוכה, תיקון של עיוות.
כרמל שאמה-הכהן: בכלל, כל הסיפור של עמלת פירעון מוקדם של משכתנאות לדעתי מצריך עיון מחדש, אבל נשאיר את זה למי שעוסק בכך.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לקחת את הנישה הכי בעייתית בסיפור הזה - אנשים בשעת מצוקה, אסור להפיל עליהם עלויות מיותרות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים היום ישיבה רביעית של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הדיווחים על סחר של חברות ישראליות עם איראן.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא סוד שב-24 במאי פרסמה ממשלת ארצות-הברית הודעה שהיא הטילה עונשים על שבע חברות זרות שניהלו קשרים עסקיים עם איראן וסייעו למימון תוכנית הגרעין שלה, בהן חברת הספנות של האחים עופר.
כרמל שאמה-הכהן: מדינת ישראל משקיעה מזה שנים את מיטב משאביה כדי ליצור לחץ בין-לאומי, בעיקר בדוגמת סנקציות כלכליות על הכלכלה האיראנית, בניסיון לעצור את תוכנית הגרעין האיראנית.
כרמל שאמה-הכהן: קבוצת האחים עופר, מצד שני, על כל שלוחותיה, הינה בעלת משקל רב במשק הישראלי.
כרמל שאמה-הכהן: היא אוחזת באחזקות בבנק, "חברת כימיקלים לישראל" ובזיכיונות אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: מאז הפרסום ועד קביעת הדיון בוועדת הכלכלה שטף את התקשורת גל של פרסומים, חשיפות, שמועות וכיוצא באלה, מבלי ששום גוף ציבורי, לא בממשלה ולא בכנסת, נתן את דעתו למשמעות ולהשלכות של הפרסום האמור.
כרמל שאמה-הכהן: המציאות, מאז שוועדת הכלכלה החליטה לקיים את הדיון והחלו דיונים ושיחות שקטות עם גורמים בתוך הכנסת ומחוץ לכנסת - לא כולל הגורמים הפרטיים, מדובר רק על גורמים רשמיים - מתבררת כהרבה יותר מורכבת, הרבה יותר מסובכת ורגישה מאשר הדמיון הממוצע מסוגל להכיל.
כרמל שאמה-הכהן: שקלנו רבות, כולל התייעצות רציפה לאורך היום עם יושב-ראש הכנסת, את הפורמט המתאים לקיום הדיון בשל הרגישות, ולאו דווקא מדובר ברגישות ביטחונית.
כרמל שאמה-הכהן: מתברר שוועדת הכלכלה, על אף שתקנון הכנסת מתיר ליושב-ראש הוועדה להעביר החלטה בהתאם לרוב הקיים בוועדה לסגור את הישיבות בפני התקשורת ובפני כל אדם אחר הרוצה להשתתף בה, למעט חברי כנסת, בוועדת הכלכלה לא ניתן לקיים סגירה הרמטית של הישיבות, בדומה לוועדת החוץ והביטחון.
כרמל שאמה-הכהן: לכן נתנו עדיפות להתחיל, לפחות את החלק הראשון של הדיון, כדיון פתוח, כי לוועדת הכלכלה אין שום סיבה להסתיר ר.
כרמל שאמה-הכהן: התבקשנו על-ידי גורמים האמונים על ביטחון המידע להיות נוכחים בדיון באופן חריג, ואישרנו גם זאת.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, מאתמול ועד היום הוועדה נשטפת בפניות במכתבים בכתב של גורמים מטעם קבוצת האחים עופר, חברות, אישים, שכל אחד טוען שאין לו ולוּ קשר קל לפרסומים האמורים ולעסקאות המדוברות באיראן.
כרמל שאמה-הכהן: ההכחשות הן גורפות, מוחלטות, עד כדי כך שאותם מכתבים חתומים במסקנה שאין להם שום צורך להיות חלק מהדיון האמור.
כרמל שאמה-הכהן: לוועדת הכלכלה אין שום סמכות לחייב אדם להגיע ולהופיע בפניה, לומר את רו או לענות לשאלות של חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: לגישתי, מוטב היה אילו מישהו מהאחים עופר, או נציגם לפחות, היה מפגין נוכחות בדיון הזה, כי לציבור וגם לחברי הכנסת יש שאלות ותחושות מאוד נוקבות בעניין, חלקן גם מתבססות על חוסר במידע.
כרמל שאמה-הכהן: מטבע הרים, לא כל המידע יכול להיחשף בצורה ישירה וגלויה.
כרמל שאמה-הכהן: לכן נפתח את הדיון בשאלות הבאות: נרצה לקבל סקירה עובדתית, כי על אף החוק הקיים במדינת ישראל והחלטת הממשלה רק מאפריל השנה – הממשלה הנוכחית – בר איסור עסקאות עם איראן, הסנקציות והפיקוח שמדינת ישראל אמורה להקים, כולל ועדות המוזכרות גם בחוק איסור השקעה בתאגידים המקיימים קשר עסקים עם איראן, חוק שאותו יזם ראש הממשלה בנימין נתניהו בהיותו חבר כנסת.
כרמל שאמה-הכהן: וגם בהמשך לאותה החלטת ממשלה, שמרת על אותה הקמת ועדה, היינו רוצים לשמוע את אמצעי הבקרה והפיקוח והאם ידוע לנו על חברות נוספות שחשודות, גם אם לא הוכח, בסחר עם איראן שכן הפרסום האמור, מעבר לגלי ההדף שהוא עלול ליצור בכלכלה הישראלית בשל עוצמתה של קבוצת האחים עופר, פוגע בצורה קשה מאוד ביכולת שלנו לבוא בטענות לחברות זרות, שטוענות למשק פתוח, לסחר חופשי.
כרמל שאמה-הכהן: למה שהן לא יסחרו וירוויחו כסף מהכלכלה האיראנית?
כרמל שאמה-הכהן: חברי הכנסת יהיו רשאים, כמובן, לשאול כל שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: אף אחד – הודעתי לכולם - לא יכול לומר לכם מה לומר ומה לא.
כרמל שאמה-הכהן: אני מצפה מכם להבין את הרגישות של העניין ועד כמה שאפשר, לפחות בחלק הפתוח של הישיבה – יתכן שנסגור אותה בהמשך על-פי תקנון הכנסת - לגעת בנושאים היותר כלכליים, נושאים שיותר נחשפו עד הרגע בתקשורת, למעט רמיזות כאלה ואחרות.
כרמל שאמה-הכהן: ולשאלות היותר מעמיקות – בעת שנסגור את הדיון, אם נסגור את הדיון, תוכלו לשאול כל שאלה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אני באמת סומך על שיקול דעתכם, כולכם באים עם כוונות טובות.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת נחמן שי, מגיעה לך זכות ראשונים, כמי שפנה אליי והאיץ בדרישה לקיום הישיבה ואף הפנה בקשה לנשיאות הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: על אף שהישיבה לא אושרה בנשיאות הכנסת, אני רואה את זה כאילו דיון שאתה שותף לו ויזמת אותו.
נחמן שי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני מודה לך.
נחמן שי: אני שמח שפעלת במהירות, מתוך הרגישות הציבורית המתבקשת, כדי לקיים את הדיון הזה.
נחמן שי: אני שמח שהוא מתקיים בוועדת הכלכלה ולא בוועדה אחרת של הכנסת, שדלתותיה נסגרות מאוד מהר ואיש לא יודע, לפחות בציבור, מה קורה מעבר לדלתות האלה.
נחמן שי: אני לא מציע שום ר רע, אבל אני חושב שהסוגיה הזאת, שהתחילה להתגלגל בעין הציבורית לפני שבוע ימים והולכת ונמשכת, צריכה להיות שקופה לחלוטין וגלויה, ולומר את האמת גם כלפי פנים, כלפי אזרחי מדינת ישראל ותושביה, שחלקם, כספם מושקע בחברות שקשורות במשפחת עופר, וגם בדעת הקהל העולמית שישראל, ובצדק, הצטיירה בעיניה כמי שמובילה את המערכה הציבורית נגד איראן, שתובעת סנקציות חמורות ככל שתהיינה ושרואה באיראן אויב.
נחמן שי: אכן, איראן היא אויב, ועכשיו התגלה שיתכן מאוד שבחצר האחורית שלנו, אולי אפילו בקדמית, התרחשו רים שעומדים בניגוד לסנקציות האלה, שהקהילה הבין-לאומית הטילה על איראן.
נחמן שי: לכן אני חושב, שגם כלפי פנים וגם כלפי חוץ, אנחנו רשאים לקבל את האמת, במגבלות שאדוני היושב-ראש הצביע עליהן, במידה מסוימת.
נחמן שי: אני מקבל – לפעמים יש מגבלות, אבל עד שלא יוסברו המגבלות ויוצגו המגבלות, התמונה צריכה להיות מלאה.
נחמן שי: ר נוסף, אני רוצה להצר על העובדה שבדיון הזה חסרים נציגים של משפחת עופר.
נחמן שי: אני חושב שבאי-השתתפותם פה הם גורים לכך שכל הפעילות שלהם בישראל, ואולי אפילו הפעילות העולמית, מונחת עכשיו בצל של הפרשה הזאת.
נחמן שי: אני חושב שזה היגיון עקום ולא נכון.
נחמן שי: אני יודע, למשל, שחברת עופר ספנות לא מעורבת, אבל סוחפים עכשיו לתוך העניין.
נחמן שי: כשנכנסו קיבלנו הודעה לגבי החברה לישראל, שמדגישה שאין להם שום קשר לעניין הזה.
נחמן שי: אמרתי – עסקיה של משפחת עופר בישראל הם מסועפים, וכתוצאה מהעובדה שהעניין הזה לא ממוקד ולא ברור יש דינמיקה תקשורתית כזאת, שמושכת את זה לכיוונים אחרים, מזיקים.
נחמן שי: קודם כול, לדעתי, למשפחת עופר עצמה, שזה האינטרס העליון שלה, לדעתי, לבודד את זה, וגם לאינטרס ציבורי כללי.
נחמן שי: הבנתי את עניין מכירת המכלית, הבנתי שהיו מאז עגינות נוספות של מכליות שקשורות למשפחת עופר בנמלים באיראן.
נחמן שי: על זה אנחנו צריכים לקבל תשובה מהם או מגורמים אחרים.
נחמן שי: אבל אני רוצה להניח פה גם סדרת שאלות.
נחמן שי: אני הולך בעקבותיך, אדוני – יש לי הרבה יותר שאלות מאשר תשובות.
נחמן שי: זו לא חוכמה להצהיר הצהרות, אני רוצה לקבל קודם כול את האינפורמציה ולדעת.
נחמן שי: אני מבקש לדעת מהו המעמד המשפטי או החוקי של הפעילות המסחרית מול איראן, לא רק בהיבט הביטחוני.
נחמן שי: בהיבט הביטחוני אני יודע שהר אסור ואני יודע שיש גורמים במשרד הביטחון שממונים על מניעת כל קשר צבאי-ביטחוני עם איראן, וככה הר תקין וגם בעניין הזה קיבלתי הודעה רשמית ומוסמכת ואני מאמין לה.
נחמן שי: אבל מה בעניין סחר אזרחי עם איראן?
נחמן שי: האם הוא מתקיים?
נחמן שי: התפרסמה ידיעה בשבוע שעבר על 200 חברות ישראליות שיש להן עסקים, ישירים או עקיפים, עם איראן.
נחמן שי: האם זה אפשרי?
נחמן שי: מי הגורם בממשלת ישראל, על סמך אותו בסיס חוקי – אם הוא קיים - שמקפיד ומוודא שאין בישראל אף חברה שסוחרת עם איראן?
נחמן שי: אנחנו צריכים לדעת את זה.
נחמן שי: בשבילנו איראן היא לא עוד אחת, היא האויב, ואסור בשום פנים ואופן שיהיה איזשהו קשר מסחרי בינה לבינינו.
נחמן שי: אני מבקש לדעת מדוע התגובות שיצאו מהממשלה עד הרגע הזה הן כולן מגומגמות, לא ברורות, אומרות חצי משפט ובולעות חצי משפט.
נחמן שי: גם ההודעה שמסר אתמול ראש הממשלה, פה בוועדת החוץ והביטחון, גם ההודעה שמסר שר הביטחון, גם ההודעה שמסר משרד החוץ – כל ההודעות גם אומרות משהו וגם מסתירות משהו.
נחמן שי: אני מבקש לדעת מה עמדותיהם של כל המשרדים האלה ביחס לפרשה האמורה לעיל.
נחמן שי: אני חושב שלא יהיה זה מוגזם לתבוע בוועדה הזאת מגוף מוסמך לחקור את העניין הזה מאל"ף עד ת"ו.
נחמן שי: יכול מאוד להיות שזה יהיה היועץ המשפטי לממשלה, אם הוא מוכן סוף-סוף להעמיס עליו את המטלה הזאת.
נחמן שי: כבר היו אליו כמה פניות, ואני הצטרפתי אליהן.
נחמן שי: יורה למשטרה, יורה לשב"כ לחקור את העניין.
נחמן שי: אם לא, אני מציע, אדוני היושב-ראש, שהכנסת ואנחנו עצמנו ניכנס לעובי הקורה ותנהל את זה בישיבות שלך, אם תראה שהר הזה לא נחקר ולא מגיע לידי מיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: קודם כול, לפני שאנחנו ממשיכים, סעיף 101 לתקנון הכנסת קובע שהישיבות יהיו פומביות, אבל יש לנו סמכות, כוועדה, להורות על סגירתן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתכוונים לסגור ברגע זה את הוועדה, אבל מאחר שיכול להיות שהסגירה תצטרך להיות בצורה מהירה, אני מבקש שנצביע כרגע על אפשרות הסגירה.
נחמן שי: לפי איזה שיקול?
כרמל שאמה-הכהן: השיקול הוא שנרצה לגעת בשאלות רגישות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נסגור כרגע, אבל שלא נצטרך לקיים על זה הצבעה.
נחמן שי: אי-אפשר לתת לך מנדט מראש לסגור את הישיבה ברגע שאתה רוצה.
נחמן שי: זה לא נכון בעיניי.
נחמן שי: אם יגיע הרגע - - -
נסים זאב: אם יש הסכמת ועדה, אז כן.
נסים זאב: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, אתה הצעת את ההצעה, תביא את זה להצבעה.
נסים זאב: אנחנו ב-4:00 צריכים לסיים בכל מקרה את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: בהתאם לידיעה שקיבלתי כרגע על איזושהי פנייה, אני מחליט על סגירת הישיבה לגמרי.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה תיקבע, אם תיקבע, במועד אחר.
נחמן שי: אמרת שאתה רוצה להצביע על זה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת שי, אני רציתי להצביע ואתה הפרעת לי באמצע ההצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: בין לבין, בזמן שאתה דיברת, קראתי איזשהו פתק שהגיע אליי.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא יכול לשתף בתוכן הפתק, אבל משהו שהיה בבירור במהלך היום.
נסים זאב: אני רוצה לומר מספר מילים, לא בקשר - - - ממש משהו חיצוני.
ישראל אייכלר: פה יש משהו אזרחי מאוד לומר.
נסים זאב: אין בעיה, גם אתה תר.
נסים זאב: אני אומר שכדאי לתת לחברים להתבטא לפחות דקה אחת ולומר את העמדה של כל אחד ואחד מאתנו.
רוברט טיבייב: תלך על האופציה להודיע על אפשרות סגירה.
כרמל שאמה-הכהן: בלי קשר, גם כישיבה סגורה – הסגירה פה לא יכולה להיות הרמטית, זו הייתה בדיקה שבדקנו וחיכינו לתשובה.
כרמל שאמה-הכהן: הפתק – שיהיה ברור – הוא לא מגורם פוליטי ולא מגורם עסקי.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר אני לא יכול לומר.
ישראל אייכלר: אני רוצה לומר רק משפט אזרחי.
ישראל אייכלר: כתוב: "שמוע בין אחיכם".
ישראל אייכלר: אסור לשפוט.
ישראל אייכלר: יש לי תחושה שבשבוע האחרון יש שפיטה, לפחות בתקשורת, של משפחת האחים עופר, שאני לא מכיר אותה, אני לא יודע מי הם.
ישראל אייכלר: אבל כתוב: "שמוע בין אחיכם", צריך לשמוע שני צדדים, וגם האחים עופר אפשר לשמוע בין אחיכם.
ישראל אייכלר: חוץ מזה, מתברר שהפטריוטיזם זה לא תמיד ר הכי מבטיח בעניינים כאלה, אבל זה כבר מעבר למה שרציתי לומר.
ישראל אייכלר: "שמוע בין אחיכם" – זה מה שרציתי לומר.
כרמל שאמה-הכהן: משפט, בבקשה.
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני מחזק את החלטתך.
נסים זאב: אני חושב שהנושא הזה לא יכול להיות הצגה פומבית לרבים.
נסים זאב: אני לא יודע אם יש רים סודיים או לא סודיים, אני חושב שדיון רציני, מעמיק, שרוצים באמת להגיע לתוצאות רציניות – זה לא בתקשורת.
נסים זאב: לי, ברוך השם, אין שום ר.
נסים זאב: לא השקעתי באחים עופר ולא באף חברה זרה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבהיר שגם אני הודעתי, בתקשורת וגם שלא בתקשורת, שאם ועדת החוץ והביטחון תרצה לקיים ישיבה בעניין הזה נעביר לה את הכבוד לקיים את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: לא קיבלנו עד לרגע זה – וזה לא הפתק שהגיע הרגע - בקשה מוועדת החוץ והביטחון או איזושהי השגה שלה על קיום הישיבה שלה כאן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו, כחברי הכנסת, לא יכולנו להותיר את אותם פרסומים.
כרמל שאמה-הכהן: כולנו מסתובבים בתוך עמנו.
כרמל שאמה-הכהן: הפניות אלינו היו לא פשוטות.
נסים זאב: אני באמצע הדיבור ממש.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל נא לסיים.
נסים זאב: אני מסיים, אבל תן לגמור משפט.
נסים זאב: אנחנו לא במקום משטרת ישראל, עם כל הכבוד.
נסים זאב: אני סומך על שירותי הביטחון בארצות-הברית שהם יחקרו את העניין עד תום ואם הם עברו עבירה אז הם יועמדו לדין, ונפסיק להחזיק מעצמנו גם כשוטרים, גם כשופטים, גם כדיינים.
נסים זאב: אני מחזק את ידך בהחלטתך, אדוני היושב-ראש.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, חבר הכנסת זאב.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת טיבייב, משפט אחד.
רוברט טיבייב: אנחנו עכשיו, גם בהתרחשות האחרונה שהחלטנו לא לקיים את הישיבה, במשבר חברתי כי החברה הישראלית לא יודעת מה קורה.
רוברט טיבייב: אני לא רוצה להיכנס לנורמות אתיות.
רוברט טיבייב: אני מסכים עם חבריי חברי הכנסת – פה צריכה להיות בדיקה מעמיקה.
יצחק וקנין: נשיאות הכנסת העבירה לוועדת הכלכלה נושא לדיון מהיר של חה"כ אחמד טיבי בנושא אחראי על הקשר בענייני המיעוטים בשדה התעופה.
יצחק וקנין: חה"כ טיבי, אתן לך להסביר מה עומד בדיוק מאחורי ההצעה שלך, ואחר כך נשמע את הגורמים הנוגעים בדבר.
אחמד טיבי: אני מודה לך, אדוני היו"ר.
אחמד טיבי: לא סוד הוא שיש חיכוך מתמיד ותלונות של נוסעים ערבים, שמגיעים לשדה התעופה בלוד ובמקומות אחרים, שהם נקודות מעבר בשדות פנים ארציים ונקודות גבול שונות, על יחס ועל בידוק בטחוני סלקטיבי ומשפיל.
אחמד טיבי: אין כמעט ערבי שלא עבר את החוויה הזו.
אחמד טיבי: לאחרונה, לערבים מתווספים גם זרים, בעיקר זרים שיש להם רקע ערבי או פרו ערבי בצורה זו או אחרת.
אחמד טיבי: לפני כעשר שנים לערך, כדי להקל על החיכוך הזה, רשות שדות התעופה הציבה בשדה אנשי קשר עובדים ערבים, שמטרתם לקצר הליכים, להקל, לצמצם אפשרות של חיכוך בין הנוסע הערבי, בין משלחות שמגיעות לשדה לבי הבידוק הביטחוני בעת ההמתנה.
אחמד טיבי: מניסיוני ומניסיון רבים, הם עושים כמיטב יכולתם על מנת למלא אחר המשימה הזו, שהיא משימה קשה.
אחמד טיבי: לא הם מקבלים את ההחלטות לגבי איך ייערך הבידוק הביטחוני.
אחמד טיבי: נדמה לי, שאפילו לא רשות שדות התעופה מקבלת את ההחלטות, אלא מערכת הביטחון ושירות הביטחון, המתייחסים אל הנוסע הערבי כאיום עד שיוכח אחרת.
אחמד טיבי: זה קשה ביותר.
אחמד טיבי: זה מתבטא במקרים קשים ובוטים של אפליה בבדיקה והשפלה תוך כדי בדיקה.
אחמד טיבי: בהיותי יו"ר הוועדה לקליטת ערבים בשירות הציבורי, אני תבעתי ותובע להגדיל את שיעור הערבים ברשות שדות התעופה ובמשרד התחבורה בכלל, לא רק כאנשי קשר אלא כעובדים של רשות שדות התעופה.
אחמד טיבי: משום מה, לאחרונה, במודעות לקליטת עובדים ברשות שדות התעופה יש תנאי של שירות צבאי או שירות לאומי.
אחמד טיבי: אני לא יודע אם זה חוקי בכלל.
אחמד טיבי: בג"צ כבר הכריע בנושא הזה של מודעות של קליטת עובדים בשירות האזרחי והצבת תנאי של שירות לאומי או שירות צבאי.
אחמד טיבי: רשות שדות התעופה היא גוף אזרחי, והיא צריכה לנהוג כגוף אזרחי.
אחמד טיבי: לכן, אם יש תנאי כזה, ראוי שהוא יימחק ותינתן אפשרות למי שמוצא את עצמו שם לגשת.
יצחק וקנין: האם העובדה שלפני 10 שנים הציבו 4 עובדים זה שיפר את הבידוק?
אחמד טיבי: זה לא ביטל את הבידוק הביטחוני, זה לא שינה את הבידוק הביטחוני, זה לא שינה את העובדה שהמדגם הוא מדגם של ערבי.
אחמד טיבי: תמיד הערבים עולים בדגימה.
אחמד טיבי: זו בדיקה סקטוריאלית.
אחמד טיבי: כל ערבי שמגיע נבדק אחרת מאשר נבדק יהודי.
אחמד טיבי: צורת הבדיקה שונה לחלוטין.
אחמד טיבי: אנחנו חברי כנסת, ואנחנו לפעמים מודיעים מראש כאשר אנחנו מגיעים.
אחמד טיבי: כאשר אנחנו לא מודיעים מראש, יש אנשים שמבקשים ממך לעמוד בצד, למרות שאתה חבר כנסת.
אחמד טיבי: כך גם במחסומים של צה"ל וברשות שדות התעופה, במיוחד בשער הכניסה.
אחמד טיבי: לא תמיד אומרים להם שלחברי כנסת יש חסינות.
אחמד טיבי: אבל לא חברי כנסת הם העניין, אלא האזרח הפשוט, האזרח הרגיל המגיע לרשות שדות התעופה.
אחמד טיבי: ארבעת העובדים האלה עושים את המקסימום.
אחמד טיבי: לפעמים הם מקצרים הליכים, לפעמים מונעים חיכוך.
אחמד טיבי: זה צעד בכיוון הנכון, אבל זה לא מספיק.
אחמד טיבי: המצב לא השתנה.
אחמד טיבי: הבעיה הקרדינאלית לא השתנתה.
אחמד טיבי: למרות זאת, לאחר בירור שעשתה הוועדה שאני עומד בראשה, הוועדה לקליטת עובדים ערבים, במסגרת הבדיקה הכללית בכל משרדי הממשלה, מתברר שארבעת העובדים האלה, כולל זה שנקלט לפני 10 שנים, הם ארעיים.
אחמד טיבי: הם לא קיבלו קביעות, ותנאיי העבודה שלהם לא הושוו לתנאיי העבודה של הקולגות שלהם.
אחמד טיבי: לכן, הוועדה מתבקשת להשוות את התנאים שלהם, להעניק להם קביעות ולהגדיל את שיעור העובדים, גם של אנשי הקשר וגם של אלה המעוניינים לעבוד שם, בלי תנאי של שירות צבאי, שאינו עולה בקנה אחד עם החלטות בג"צ.
יצחק וקנין: אתה היית איתי בוועדת כספים כאשר דנו על אותם תקנים שמוסיפים למגזר בכל משרדי הממשלה.
אחמד טיבי: ישנה עלייה קלילה.
יצחק וקנין: ראינו את זה בצורה משמעותית בכל משרדי הממשלה.
אחמד טיבי: היום שיעור הערבים בסקטור הציבורי הוא כ-7%.
אחמד טיבי: קצת פחות.
יצחק וקנין: איך אומר גפני?
יצחק וקנין: יותר מהחרדים.
אחמד טיבי: הממשלה הציבה לעצמה יעד: להגיע ל-10% בשנת 2012.
אחמד טיבי: היא לא תגיע לשם.
אחמד טיבי: כדי להגיע לשם צריך 1,300 תקנים.
אחמד טיבי: היא תקצה 1,300 תקנים?
אחמד טיבי: היא תקצה תקציב לכך?
אחמד טיבי: היום בצהריים הוועדה שלי תקיים דיון בוועדת חינוך עם השר סער.
אחמד טיבי: הידיעה בעיתון "הארץ" דיברה על כך שרק 2.7% מהעובדים בסגל האקדמי במדינת ישראל הם ערבים, כאשר 1.67% מהעובדים במינהלה באקדמיה הם ערבים.
אחמד טיבי: השיעור במינהלה הוא כמו בחברת החשמל.
אחמד טיבי: האקדמיה כמו חברת החשמל.
אחמד טיבי: זה מאוד מביך.
אחמד טיבי: לחברת החשמל יש סטריאוטיפ מוצדק, שהיא חברה סגורה, מיליטנטית עם דעות קדומות, ולאקדמיה יש שם של ליבראלית ופלורליסטית, למרות שבמספרים זה לא מתבטא.
אחמד טיבי: לכן, סטריאוטיפ לחוד ומציאות לחוד.
אחמד טיבי: הבקשה כאן מתייחסת לאנשי הקשר האלה ותנאי עבודתם, וגם לאפשרות של קליטת יותר עובדים ערבים ברשות שדות התעופה, שיוצבו בכל הנקודות.
יצחק וקנין: לפני שנמשיך הייתי רוצה לשאול: האם העובדים האלה הם עובדי קבלן או עובדי הרשות?
שלמה אורן: עובדי הרשות.
יצחק וקנין: תתייחס בבקשה לדברים.
שלמה אורן: בשמחה.
שלמה אורן: חשוב לי לציין, שרשות שדות התעופה מעסיקה עשרות רבות של בני מיעוטים בתפקידים שונים ומגוונים בתוך הרשות.
שלמה אורן: הנושא הזה נמצא על סדר היום שלנו.
שלמה אורן: אנחנו עוסקים בו, אנחנו עושים מאמצים לגייס בני מיעוטים, אנחנו עושים פעילות בתחום הזה, ובחלק מהמקומות אנחנו מצליחים.
שלמה אורן: בתחומי הביטחון, בתחומי הכיבוי, בתחומי התפעול השונים, יש בני מיעוטים שעובדים ועושים.
שלמה אורן: חלקם עובדים ארעיים וחלקם עובדים קבועים.
אחמד טיבי: כמה עובדים ערבים קבועים יש ברשות שדות התעופה?
שלמה אורן: אני לא זוכר את המספר המדויק כרגע.
אחמד טיבי: חבל שאתה לא זוכר.
אחמד טיבי: כאשר אתה בא לדיון בוועדה בנושא כזה אתה צריך לזכור.
שלמה אורן: יש עובדים קבועים ברשות שדות התעופה שהם בני מיעוטים.
שלמה אורן: אני לא זוכר את המספר, אבל אפשר להעביר אותו אחר כך.
אחמד טיבי: האם העובדים שלך מוכנים לברר תוך כדי דיון, כמה עובדים קבועים יש?
שלמה אורן: לא.
שלמה אורן: זאת לא היתה מטרת הדיון, ולכן לא הכנתי את הנתונים האלה.
יצחק וקנין: האם יכול להיות שיש עובד שעובד 10 שנים והוא ארעי?
שלמה אורן: בהחלט כן.
שלמה אורן: ארבעת העובדים בהם מדובר, ארבעת העובדים המועסקים ביחידת הקשר לבני המיעוטים, מועסקים כמעט 10 שנים.
שלמה אורן: אני מדבר על הוותיק שבהם, כי לא כולם נכנסו באותו זמן.
שלמה אורן: הם מועסקים במסגרת חוזה ביטחון, כמו מאות רבות של עובדים.
אחמד טיבי: מה זה חוזה ביטחון?
שלמה אורן: חוזה ביטחון הוא חוזה שבו מועסקים אנשים שעוסקים בתחום הביטחון, כאשר בהתאם להסכמים הקיבוציים שנחתמו, אנשים המועסקים בתחום הזה מועסקים בין 9 ל-12 שנים.
אחמד טיבי: האם העבודה של ארבעת אנשי הקשר האלה היא עבודה ביטחונית?
שלמה אורן: כן.
שלמה אורן: כאשר הם נכנסו לעבוד ברשות שדות התעופה, הם נכנסו במסגרת אותו חוזה ביטחון.
שלמה אורן: הם נמצאים בתוך חטיבת הביטחון.
אחמד טיבי: זה מוזר.
שלמה אורן: הם משתכרים ונהנים מתנאים זהים לחלוטין למקבילם – מאות אנשים אחרים העובדים יחד איתם במסגרת חטיבת הביטחון.
ישראל חסון: מה הגדרת התפקיד שלהם?
שלמה אורן: היחידה הזאת הוקמה כדי לפשט את התהליכים, כדי לפתור בעיות בכל מה שקשור בטיפול בבני מיעוטים המגיעים לנתב"ג, בגלל הרגישות וסוגית הביטחון.
ישראל חסון: את זה אני מבין.
ישראל חסון: אני שואל, מהי ההגדרה של התפקיד.
שלמה אורן: הם אמורים לפתור בעיות.
ישראל חסון: מה זה לפתור בעיות?
שלמה אורן: אי הבנות שנוצרות בתקשורת שבין הבודקים לנבדקים, שאלות, הסברה של נושאים הקשורים בתרבות של האנשים וכו'.
ישראל חסון: זה לא תמיד ביטחוני, חה"כ טיבי.
אחמד טיבי: הם לא אנשי ביטחון.
אחמד טיבי: אני לא רוצה שהם יועסקו בחוזה ביטחון.
ישראל חסון: למה לא? זה ביטחון שלהם.
אחמד טיבי: שיעבדו ברשות שדות התעופה באותו תפקיד.
אחמד טיבי: המתשאל הוא איש ביטחון.
ישראל חסון: האם מי שעולה למטוס, ולמטוס קורה מה שקורה, חלילה, באוויר, מפריד בין המקום שאתה יושב ובין המקום שאני יושב?
אחמד טיבי: חה"כ חסון, האנשים האלה הם אנשי קשר.
אחמד טיבי: המתשאל הוא איש הביטחון.
אחמד טיבי: הוא בודק.
ישראל חסון: הוא מסייע לאיש הביטחון.
אחמד טיבי: זה לא התפקיד שלו.
שלמה אורן: אני מבין, שהגדרת התפקידים של העובדים ברשות שדות התעופה היא בתחום האחריות והסמכות שלנו.
שלמה אורן: אני הבנתי שמטרתו של הדיון היום היא לבדוק, האם אנחנו באיזושהי דרך או באיזושהי צורה מפלים לרעה עובדים מסוימים בגלל המוצא שלהם.
שלמה אורן: על כך התשובה שלי היא חד משמעית: לא.
שלמה אורן: אנחנו נותנים להם את אותם תנאי שכר, את אותם תנאים סוציאליים, את אותן הטבות, אותן שעות עבודה, אותם החזרים, כפי שמקבלים כל האנשים האחרים העובדים בתפקידים דומים ברשות שדות התעופה.
אחמד טיבי: חוץ מקביעות.
שלמה אורן: גם תהליך הכניסה שלהם לקביעות הוא זהה לחלוטין לתהליך הכניסה לקביעות של אנשים העובדים במערך הביטחון.
יצחק וקנין: האם יכול להיות מצב בו אדם עובד 10 שנים והוא לא קבוע?
שלמה אורן: בין 9 ל-12 שנים אנחנו מכניסים עובדים במערך הביטחון לקביעות.
יצחק וקנין: חשבתי 4-5 שנים.
ישראל חסון: הרוב המכריע של העובדים במעברי הגבול היבשתי והאווירי במדינת ישראל, להוציא בודדים, הם אנשים העובדים בחוזים הללו.
ישראל חסון: האם אני מדייק?
ישראל חסון: זו גם שיטת העבודה של אל-על.
ישראל חסון: זו שיטת העבודה של המון חברות.
אחמד טיבי: האם אפשר לשנות את שם התפקיד, ולהעביר אותם לאגף אזרחי ולא בטחוני?
אחמד טיבי: אני לא רואה איך הם אנשי ביטחון.
יצחק וקנין: אבל הם נקלטו למטרה מסוימת.
אחמד טיבי: אני נתקל בהם כאשר אני מגיע לשדה התעופה.
אחמד טיבי: הם לא בודקים אותי.
אחמד טיבי: לא הם שבודקים.
אחמד טיבי: הם לא שואלים אותי שאלות.
אחמד טיבי: הם לא בודקים את האזרחים כאשר הם מגיעים.
אחמד טיבי: הם רק מקילים על החיכוך ועל אמצעי הקשר והתקשורת.
אחמד טיבי: הם מקצרים הליכים.
אחמד טיבי: בעקיפין זה קשור לחיכוך של בודקי הביטחון עם האזרחים בתורים.
אחמד טיבי: זה לא תפקיד בטחוני.
אחמד טיבי: כיו"ר ועדה אני מתנגד לקליטת ערבים במשרד לביטחון פנים, במשרד החוץ ובתפקידים דומים, אבל דעתי לא מתקבלת.
אחמד טיבי: לכן, אני אשמח שיתקבלו אנשים לפונקציה אזרחית ברשות שדות התעופה ובמשרד התחבורה.
ישראל חסון: אתה מאוד רוצה שהוא ייקלט ברשות שדות התעופה.
אחמד טיבי: בתפקידים אזרחיים ולא ביטחוניים.
ישראל חסון: עכשיו אתה בא לרשות שדות התעופה ואומר: סוג מסוים של אוכלוסייה שאתה קולט הוא לסקציה מסוימת.
ישראל חסון: האם אתה היית מוכן לקבל את זה בתחומים נוספים במדינת ישראל?
ישראל חסון: אם אתה מוכן, אני מוכן להתחיל לדבר על זה.
ישראל חסון: זו אפליה על רקע מוצא.
אחמד טיבי: אני מתנגד שערבים ישרתו בשירות צבאי, בשירות בטחוני או בפונקציה כזו.
ישראל חסון: הוא לא מבקש שירות צבאי.
אחמד טיבי: דווח בגלי צה"ל, שרשות שדות התעופה מציבה את השירות הצבאי או הלאומי כקריטריון מחייב לעבודה.
ישראל חסון: אם הוא צריך להיות לוחם ובעל רקע כזה, כן.
אחמד טיבי: אז אתה תדרוש להגן עליו, ולא אני.
אחמד טיבי: אני מדבר על ערבים אחרים.
ישראל חסון: האם אתה רוצה שרשות ממלכתית תקלוט אדם שמוצאו ערבי בצורה סלקטיבית לתפקידים סלקטיביים?
ישראל חסון: אם כן, אנחנו פותחים פה דיון.
אחמד טיבי: אני לא רוצה ערבים בתפקידים בטחונים וצבאיים.
אחמד טיבי: אני לא דורש.
אחמד טיבי: אחרים אולי יכולים לדרוש.
יצחק וקנין: זו אולי משאלת לב, אבל זה דבר שאתה לא יכול למנוע אותו.
אחמד טיבי: האם יש ערבים ברשות שדות התעופה שהם לא בתפקיד שאתה הגדרת אלא בתפקיד אזרחי, כמו תובלה?
שלמה אורן: יש כבאים.
אחמד טיבי: האם כבאי זה משהו בטחוני?
שלמה אורן: כבאי הוא לא תפקיד בטחוני.
ישראל חסון: אתה מקבל היום אדם לרשות שדות התעופה.
ישראל חסון: מחר מתעורר צורך במחלקה אחרת.
ישראל חסון: האם מותר לך לנייד אותו?
שלמה אורן: בעיקרון כן.
ישראל חסון: חובתך לנייד אותו.
ישראל חסון: אם יתעורר צורך, חובתך לנייד אותו.
ישראל חסון: חה"כ טיבי אומר:
ישראל חסון: ביום שאתה מקבל לרשות שדות התעופה אדם שמוצאו ערבי, למחלקה מסוימת הוא לא ייגש ולא משנה מה יקרה.
ישראל חסון: אם אני הייתי בא ואומר לו: אני רוצה לקחת אדם שמוצאו ערבי לגוף או גורם מסוים ואני נותן לו לעבוד רק בתחום הזה, כאשר תחומים אחרים לא פתוחים בפניו, הוא היה קופץ עליי.
אחמד טיבי: אני לא קופץ.
אחמד טיבי: אני לא רוצה שהוא יהיה מנויד לשום מחלקה בעלת רקע בטחוני.
אחמד טיבי: כבאי או עובד תחבורה הם לא עובדים ביטחוניים אלא אזרחיים.
אחמד טיבי: בידוק זה משהו בטחוני.
אחמד טיבי: אני מלין על תפקיד הבידוק.
אחמד טיבי: על ההשפלה של הנוסעים הערבים.
ישראל חסון: הוא יכול למנוע את זה.
אחמד טיבי: אין לו שמץ של השפעה למנוע צורת בדיקה.
אחמד טיבי: הוא לא משפיע.
ישראל חסון: אז בוא ותבטל את התקן הזה.
ישראל חסון: בשביל מה זה?
יצחק וקנין: אני מבין את דבריו.