GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן שוואט: יש פסקי דין בעניין הזה.
יעל כהן שוואט: תסתכלו לפסק הדין שניתן ב-2 ליוני, נגד חברת פרטנר, היא אומרת 'חינם' וגובה כספים בסופו של דבר.
תמר פינקוס: יעל, את מדברת על דברים מ-2006.
תמר פינקוס: עזבי, לא רלוונטי.
תמר פינקוס: פסק הדין עכשיו הוא על 2006, זה לא רלוונטי.
יעל כהן שוואט: הוא מעכשיו.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו עוד הערות לסעיף?
כרמל שאמה-הכהן: אין הערות לסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 51ה.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת יוליה לא משתתפת בהצבעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני השתתפתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תגיד לי, אתה רוצה שאני אשב ככה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו בבית ספר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אתה רוצה שאני אעשה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מרימה יד.
כרמל שאמה-הכהן: אני אהיה ג'נטלמן, אני מציע לך לצפות בשידור ולצפות בהצבעה הזאת ולראות מה את עשית כשאני שאלתי בהצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: מה עשית עם האצבע שלך, את לא עשית כלום.
כרמל שאמה-הכהן: אני מסתכל עלייך, את יושבת לידי ואני לא יודע לפענח דבר כל כך פשוט, אם את מצביעה או לא.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש ממך, תניפי את היד.
כרמל שאמה-הכהן: למה אני רואה אם חבר כנסת אקוניס מצביע?
כרמל שאמה-הכהן: אם חבר כנסת מצביע או לא?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי הוא כל הזמן עושה ככה.
אופיר אקוניס: מה אני עושה?
אופיר אקוניס: כשמצביעים מצביעים, כשלא מצביעים, לא מצביעים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה – סעיף 51ה אושר פה אחד הסעיף אושר פה אחד.
טל רוזנפלד: (מקריאה): "3.
טל רוזנפלד: בחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2011, בסעיף 3, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הוראות ס עיף 51ב לחוק התקשורת, כנוסחו בסעיף 2(6) לחוק זה, יחולו לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות כאמור באותו סעיף ביום תחילתו של חוק זה ואילך, ואולם אם הסכם ההתקשרות נכרת לפני יום תחילתו של חוק זה, יחולו הוראות הסעיף האמור רק לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות כאמור ביום תחילתו של חוק התקשורת (בזק ושידורים
טל רוזנפלד: * (תיקון מספר 50), התשע"א-2011 ואילך".
אתי בנדלר: הסבר קודם כל.
טל רוזנפלד: זה די מובן.
טל רוזנפלד: זה תיקון לתיקון שנעשה בחוק ההסדרים.
טל רוזנפלד: זה בעצם הסעיף שדיברנו עליו עכשיו, שחל גם על חברות הרט"ן, לעניין הפירעון המיידי, אז אנחנו רוצים שהוא יחול גם על הסכמים קיימים, מהרגע שעובר התיקון הזה.
טל רוזנפלד: זאת אומרת, מנוי שהתקשר עם חברת רט"ן לפני חוק ההסדרים---
אופיר אקוניס: בסלולר, עשינו את זה מ-1 בינואר.
כרמל שאמה-הכהן: הערות אחרי ההסבר?
כרמל שאמה-הכהן: היועצת המשפטית, הערות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי אנחנו מדברים על זמן החלת החוק?
כרמל שאמה-הכהן: בסעיף הבא.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה על סעיף 3 אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4, בבקשה.
טל רוזנפלד: (מקריאה): "תחולה.
טל רוזנפלד: 4.
טל רוזנפלד: הוראות סעיפים 51ד ו-51ה לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיף 2 לחוק זה, יחולו לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות כאמור באותם סעיפים, ביום תחילתו של חוק זה ואילך".
כרמל שאמה-הכהן: כלומר אתם רוצים תחולה מיידית.
טל רוזנפלד: כרגע לא מוזכרת תחילה וזה אומר שזו תחילה מיידית, אלא אם כן אתם חושבים אחרת.
טל רוזנפלד: התחולה זה גם על הסכמים קיימים.
אתי בנדלר: יש כאן שני סעיפים.
אתי בנדלר: אחד תחילתו של החוק, כפי שהזכירה גב' רוזנפלד, אם החוק שותק ולא אומר דבר, התחילה שלו היא ביום הפרסום ברשומות.
אתי בנדלר: אם הוועדה מבקשת להציע לדחות את תחילת החוק, צריכים להציע את זה ולהוסיף סעיף.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים.
אתי בנדלר: שתיים, מרגע שהחוק ייכנס לתוקפו, לצורך העניין ייקבע תאריך כלשהו, נשאלת השאלה האם הוא חל רק על הסכמים שנכרתים מאותו מועד ואילך, או שהוא חל גם על הסכמים קיימים?
אתי בנדלר: בזה עוסק הסעיף הבא.
אתי בנדלר: אז אני מציעה קודם כל להתחיל עם התחילה.
כרמל שאמה-הכהן: יש הצעות לחברי הכנסת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לתת להם חצי שנה.
אופיר אקוניס: שלושה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: גם אני חושב שלושה חודשים.
מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת להגיד משהו לשלושה חודשים.
מיכל רפאלי כדורי: תזכרו, אנחנו נמצאים בקיץ ואנחנו נמצאים בחגים.
מיכל רפאלי כדורי: אין לנו שום אפשרות לגייס אנשים צעירים בתקופה הזאת.
מיכל רפאלי כדורי: שלושה חודשים, משמעות העניין שאתה נכנס בדיוק בחגים, אנחנו מבקשים חצי שנה לפחות.
מיכל רפאלי כדורי: אני מזכירה לכם, כתבנו את זה גם בפנייה לוועדה, כל החקיקות הצרכניות שעברו פה, שאין להן השפעה 10% עלינו כמו החוק הזה, קיבלו לפחות שישה חודשים ויש גם כאלה שקיבלו תשעה חודשים ויותר.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו מבקשים, אל תיתנו לנו שלושה חודשים, זה מפיל אותנו לתוך החגים.
אופיר אקוניס: כמה היה בחוק הגנת הצרכן, בהחזרת החזר כספי?
מיכל רפאלי כדורי: שישה חודשים.
אתי בנדלר: אני מציעה אפשרות נוספת, לעשות הבחנה בין התקשרויות חדשות, שייחתמו מכאן ואילך, לבין התקשרויות קיימות.
אתי בנדלר: זאת אומרת, אפשר לקבוע תאריך תחילה מיידית כמעט, זאת אומרת עם פרסום החוק, לגבי התקשרויות חדשות, ולגבי התקשרויות שנעשו, לדחות את זה כפי שאתם מציעים, שלושה, שישה.
כרמל שאמה-הכהן: כמה תקופת ההתחייבות הממוצעת אצלכם?
כרמל שאמה-הכהן: 18?
קריאה: התקרה היא 18.
קובי שמש: זה שונה בינואר ל-18 חודש, אבל ההתחייבות ל-36 חודשים, מרבית הלקוחות מחויבים ל-36.
כרמל שאמה-הכהן: אוקי, אבל זה אומר שהם התקשרו מזמן.
כרמל שאמה-הכהן: הממוצע בדרך כלל, גם אם זה 36, זה אומר שממוצע הלקוחות הוא ב-18 ומזה עברו כמה חודשים.
נוגה רובינשטיין: נכון, אבל אם אתה נותן תחילה של חצי שנה מרגע מעבר החוק, זה אומר ששליש מהחוק מעוקר.
כרמל שאמה-הכהן: ברור, זה מעקר את רוב האנשים.
מיכל רפאלי כדורי: ובכל זאת אנחנו מבקשים, תתייחסו גם לעיתוי הספציפי.
מיכל רפאלי כדורי: אנחנו מדברים על קיץ.
מיכל רפאלי כדורי: דובר פה על חוסר היכולת שלנו לגייס, על העומס שיהיה על המוקדים שלנו, בקיץ יש לנו מעברי דירות, גם אצלנו, גם אצל הכבלים, הקיץ הוא מכה בפני עצמה מבחינתנו מעומס, מיד אחרי הקיץ יש חגים, אנחנו מגייסים סטודנטים ואנשים צעירים, הם לא נמצאים בתקופה הזאת בארץ.
מיכל רפאלי כדורי: אתם לא יכולים לא להתייחס לדבר המאוד רלוונטי הזה.
מיכל רפאלי כדורי: גם השר אמר.
מיכל רפאלי כדורי: זה ממש להוציא לנו שתי עיניים, בשביל מה?
קריאה: וזה גם לא משרת את הלקוחות.
מיכל רפאלי כדורי: זה לא משרת שום דבר.
מיכל רפאלי כדורי: לקוח ש עכשיו השתחרר ורוצה לעבור ממני להוט ולהיפך, לא יוכל להגיע למוקד, לא תתנו לו שום הטבה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע את עמדת הממשלה לגבי חצי שנה.
נוגה רובינשטיין: אנחנו סבורים שחצי שנה הוא פרק זמן ארוך מדי, הוא מעקר בשליש למעשה את תחולת החוק לגבי שליש מהמתקשרים הקיימים, אנחנו מתנגדים לחצי שנה.
אופיר אקוניס: שלושה חודשים זה עד סוף ספטמבר.
כרמל שאמה-הכהן: 1 לאוקטובר.
מיכל רפאלי כדורי: זה בדיוק בחגים.
רון אילון: אנחנו לא יודעים להיערך לזה, רבותיי.
רון אילון: אנחנו רק מבקשים להיערך נכון לחוק.
נחמן שי: הם מבקשים זמן, זה הכל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון, אנחנו לא צריכים להרוס אותם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להבין את המשפט 'מעקר...'.
הרצל עוזר: אני מבקש שתחשבו על הלקוחות, לא עלינו.
הרצל עוזר: אנחנו לא רלוונטיים.
הרצל עוזר: תחשבו על הלקוחות, אתם באים פה להגן על הלקוחות ואתם פוגעים בהם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אנחנו לא חושבים על הלקוחות, כי בסופו של דבר הלקוחות---
כרמל שאמה-הכהן: חבל על הוויכוח, אני רוצה קצת זמן לחשוב על זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו במילא רוויזיה בעוד שעה, על הסעיף של הטעות של ההצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: בשעה הזו אנחנו גם נדבר בינינו וגם נחשוב עוד שעה, אין דחיפות לקבל את ההחלטה הזאת בשעה הקרובה, נראה לאיזה פתרון נגיע.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו לא מצביעים כרגע על הסעיף הזה, נמשיך אותו מיד אחרי הרוויזיה ובתקווה שנמצא פתרון.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה מופסקת עד השעה 12:30, היא תחודש גם לאישור הסעיף שהפסקנו אותו, סעיף 4, וגם לבקשת הרוויזיה שאני הגשתי.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק פרטית, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגבלת זמן המתנה לקבלת מענה טלפוני אנושי), התש"ע-2009, הצעת חוק של חברי הכנסת איתן כבל, מאיר שטרית, יריב לוין, רחל אדטו ואורי אורבך.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת חוק זו עברה בקריאה מקדמית ב-26.5.2010, נערך בה דיון ראשון ב-17 לינואר 2011 ולא הסתיים הדיון מאחר שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ביקש להביא את מהות החוק בצורה של תקנות.
כרמל שאמה-הכהן: חיכינו, חיכינו, חיכינו, משבוששו התקנות לבוא, קבענו את הצעת החוק, בטח לאור האירועים במוקדי הטלפונים של חברות הסלולר, לדיון היום.
כרמל שאמה-הכהן: לפני סוף השבוע האחרון, אם אינני טועה, הגיעו התקנות, ולכן הצמדנו אותן לסדר היום להיום.
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו התנגדות של חבר הכנסת איתן כבל להתקדם במסלול של התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: נכון?
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו נשעה את הדיון בהצעת החוק שלך, כדי לסיים היום את הדיון בתקנות ונעבור לדיון בתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק שלך עומדת ותלויה על סדר יום של הוועדה והיה ויהיה מצב שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ישעה את חתימתו, בוא נקרא לזה, יהיו לו מחשבות מחדש לעניין התקנות---
אתי בנדלר: צריכים לראות אם התקנות עונות לבקשה של חבר הכנסת כבל במסגרת הצעת החוק, שהיא הרבה יותר---
איתן כבל: רק במשפט, אדוני היושב ראש.
איתן כבל: אני הסכמתי שהחוק יובא בתקנות כי גם אני חושב שמן הראוי שנושאים מן הסוג הזה יובאו בתקנות.
איתן כבל: אני עכשיו אומר פה ואני אומר את זה כאן גם לפרוטוקול; כל העניין הזה, הסיפור שלי אם זה בחקיקה ראשית או בתקנות, זה פועל יוצא של ההתנהלות של המשרד הממשלתי.
איתן כבל: אני מאוד מקווה שהתקנות באמת עונות על מהות החוק ואתה כאן גם כן כדי לשמור על הדברים, יחד עם---
כרמל שאמה-הכהן: נדון סעיף סעיף ואם צריך שינוי, ישונה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אל"ף, זה זמן להודות לך, כי אנחנו עוברים לתקנות בזכותך.
כרמל שאמה-הכהן: אמנם אלה תקנות של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אבל אלה גם תקנות כבל.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו נועלים את הדיון בסעיף הזה לסדר היום---
אתי בנדלר: אולי לפני כן אני רוצה להפנות את תשומת הלב להבדל אחד מהותי בין הצעת החוק לבין התקנות.
אתי בנדלר: התקנות מותקנות מכוח סעיף 18ב לחוק הגנת הצרכן שמסמיך את השר להתקין תקנות לגבי, ואני אקרא לך בדיוק, 'עוסק המנוי בתוספת השנייה יספק שירות טלפוני חינם לשם מתן מענה לכל פנייה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין שמכר או בשירותים שאותם הוא נותן בכוח דין או הסכם".
אתי בנדלר: הצעת החוק היא הרבה יותר רחבה, היא מחייבת מתן מענה אנושי לא רק לצורך מתן תשובה לפנייה שעניינה ליקויים או פגמים, אלא גם לצורך קבלת הסברים, בירור מידע וכיוצא בזה.
אתי בנדלר: ללא תיקון החוק, אי אפשר להרחיב את החובה במסגרת התקנות לתת מענה למטרות הנוספות שאתה הצבעת עליהן בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
אתי בנדלר: קודם כל צריכים להיות מודעים לזה.
אתי בנדלר: ייתכן שהוועדה תגיע למסקנה שהיא מסתפקת בכך שהחובה תהיה באמת לצורך המטרות המנויות בסעיף 18ב.
כרמל שאמה-הכהן: איך ספק---
אתי בנדלר: איך הוא מבחין בין הדברים?
איתן כבל: זאת אומרת בהדרכה יגידו לו 'אם ישאלו את השאלה הזאת, תנתקו'.
תמר פינקוס: זה כמו שהיא אמרה, יש ניתוב שיחות; אם זה תקלה זה 1, אם זה לקבל הדרכה, תלחץ 2, אם לשאול מה מזג האוויר, תלחץ 5.
אתי בנדלר: זאת אומרת זה יעודד את העוסקים השונים במשק להפעיל מערכת לניתוב שיחות, שזה כידוע תענוג גדול מאוד לצרכנים.
איתן כבל: זה מה שנקרא לגשת לזה עם כדור, כדי שתתאבד.
תמר פינקוס: אבל לאלה ב-18ב יש את ניתוב השיחות, גם היום.
תמר פינקוס: זה הרי אלה שמנויים בתוספת.
אתי בנדלר: יש מערכת ניתוב שיחות רק לאלה שהחובה הזאת חלה עליהם.
אתי בנדלר: הצעת החוק, למשל, של חבר הכנסת כבל חלה לכאורה על חברת הדואר, חלה לכאורה על קופת חולים וכולי, או שהם אינם עוסקים כרגע במסגרת החוק, שהחוק לא חל עליהם בנוסחו---
תמר פינקוס: ולאלה שב-18ב יש ניתוב שיחות.
אתי בנדלר: נכון, אז עכשיו את מציעה שבעצם תהיה מערכת ניתוב שיחות גם לכאלה שאין להם עד כה.
אתי בנדלר: זו התוצאה.
איתן כבל: ברשותך, אני עוד לא קראתי את התקנות.
איתן כבל: כמציע, אני האחרון שאמור לקבל אותן, אבל זה לא מה שחשוב.
איתן כבל: אני רוצה שיהיה ברור, אני לא מתכוון שיסרסו בשום פנים ואופן את המהות של החוק.
איתן כבל: זה העניין.
איתן כבל: אני כבר קיבלתי בדואר מהרבה מאוד גופים בקשות ופתאום לכולם יש פיק ולכולם יש תקלות.
כרמל שאמה-הכהן: רק שיהיה ברור, מאחר ואנחנו בשידור, ולא הזכרנו את זה, שהצופים יבינו על מה אנחנו מדברים; מדובר בהצעת חוק ובתקנות שמחייבות את אותם גופים, שעליהם יחול החוק ויחולו התקנות, לענות תוך שלוש דקות לפנייה טלפונית.
כרמל שאמה-הכהן: והיה ואין מענה, ישאירו הודעה ולהודעה הזאת חייבים לחזור תוך שלוש שעות.
איתן כבל: אני רוצה, ברשותך, לחדד את זה.
איתן כבל: כיוון שכבר מכשירים טלפנים לענות 'שלום, הגעת למקום זה וזה' ויכולים לענות גם תוך שלוש דקות אבל לא לתת לך את המענה.
איתן כבל: אדוני היושב ראש, בין לבין כשהיועצת המשפטית ניהלה את השיחה, אתה לחשת לי את המשפט הבא, 'אם רוצים לקנות מוצר ואומרים לך ללחוץ 1, כשאתה עוד באוויר ללחוץ 1 כבר עונים לך'.
איתן כבל: המהות המרכזית של החוק היא לא שיענו לך, זה לא איזה מקום שכל חברה תתחרה מי הרים את השפופרת ראשון.
איתן כבל: זו לא המהות של החוק, המהות של החוק לדעת לתת את המענה ואת הפתרון, ואם זה פתרון שהוא קצת יותר מורכב ומסובך, אז לתת תוך כמה זמן אתה יודע לחזור.
איתן כבל: זה לא חוק מכיוון שלא עונים לנו מהר, פה זה גם לא עונים וגם לא נותנים את המענה.
איתן כבל: כמו שיודעים לתת מענה ומענה מפורט כשאתה רוצה לקנות את המוצר, אני רוצה שיידעו לתת את הפתרונות לבעיות כשאתה נתקבל בהן.
איתן כבל: בסופו של עניין כל אחד מאיתנו, אין כאן אחד, אני מוכן לשים את ראשי, סביב השולחן הזה, שלא נתקל בבעיה כזו או אחרת, אם זה בגוף פרטי, אם זה בגוף ציבורי, שאתה מנסה להזמין תור, אתה מנסה לקבל תשובה לשאלה ואתה לא מצליח.
איתן כבל: ואני רוצה שהעניין הזה, אדוני היושב ראש, יובהר.
איתן כבל: המהות המרכזית של החוק היא לא רק תוך כמה זמן מצליחים להרים את השפופרת.
מיכל רפאלי כדורי: האם אדוני מודע שזה לא חל על משרדי ממשלה?
איתן כבל: אני עוד לא מודע לכלום.
איתן כבל: כדי שמיכל, גברתי, תדע את התשובה, בסך הכל נקבע דיון, הדיון היה אמור להיות סביב החוק, התקנות רצו במעלה המדרגות מהר אחרי הזמן והונחו על שולחננו וזה הדיון.
איתן כבל: אני עוד לא יודע כלום.
איתן כבל: אני רק חוזר ואומר, כדי שיובהר, גם לאלה שיושבים כאן, גם לאלה שצופים בנו ובוודאי לנו, חברי הכנסת, שאין כאן עכשיו תחרות מי ענה הכי מהר לטלפון.
איתן כבל: כל המהות של החוק היא לתת את הפתרון הכי מהר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לתקנות.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה בהצעת החוק נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שלישית היום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות הגנת הצרכן (מתן שירות טלפוני), התש"ע-2011 וצו הגנת הצרכן (שינוי התוספת השנייה לחוק), התש"ע-2011.
כרמל שאמה-הכהן: המשרד, רשות הדיבור שלכם.
חנה טירי: סעיף 18ב לחוק הגנת הצרכן בעצם קובע שעוסק שמנוי בתוספת, יש שם רשימה סגורה, צריך לספק שירות טלפוני חינם לשם מתן מענה לכל פנייה שעניינה ליקויים, פגמים בטובין שמכר או בשירותים שאותם הוא נותן מכוח דין או הסכם.
חנה טירי: הסעיף נחקק בשנת 2005 והוא מאפשר גם לשר לקבוע הוראות בכל הנוגע למתן שירות טלפוני לפי הוראות סעיף זה ולכן באנו ואמרנו שככל שמדובר בקביעת זמן המתנה למענה טלפוני אנושי, זו קביעה שניתן לעשות אותה בתקנות, לא חייבים בחקיקה ראשית.
חנה טירי: דבר נוסף, אנחנו גם הרחבנו את התוספת השנייה והוספנו עוסקים נוספים עליהם יחולו החובות שבסעיף 18ב, לא רק זמן המתנה, כמובן לספק שירות טלפוני חינם.
חנה טירי: שוב פעם, כרגע 18ב מנוסח באופן כזה שזה לשם מתן מענה.
חנה טירי: לשם מתן מענה, אפשר לעשות פרשנות מרחיבה, זה באמת לתת מענה, אבל אנחנו עוסקים בפנייה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין או בשירותים וזו באמת גם שאלה של פרשנות מה זה פגמים ומה זה ליקויים.
חנה טירי: נתקלנו בשאלות כאלה.
חנה טירי: נכון שהסעיף הוא סעיף אזרחי, הוא לא סעיף שאנחנו אוכפים אותו, אבל תמיד כשפנו אלינו נתנו את הפרשנות המרחיבה ביותר לשאלה מה זה ליקויים ומה זה פגמים.
אתי בנדלר: גב' טירי, סליחה, אני מבקשת להפנות את תשומת לב הוועדה להערה של גב' טירי שאולי המשמעות שלה לא נהירה עד הסוף, אז כדאי שאני אזכיר את זה.
אתי בנדלר: אמרה גב' טירי שמדובר בסעיף אזרחי, 18ב.
אתי בנדלר: המשמעות היא, ואני מניחה שלכך התכוונת, שהתרופה בשל הפרתו נמצאת רק במישור תביעה אזרחית של צרכן בשל הפרת אותו סעיף בבית משפט.
אתי בנדלר: אין שום תרופה בחוק, לא סנקציה פלילית ולא של פיצויים או שום סנקציה אחרת שבעזרתה ניתן לכפות ציות להוראה הזו.
אתי בנדלר: זו הערת אגב שחשבתי שמן הראוי להביא את זה לתשומת לבכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה הדבר הכי חשוב.
אתי בנדלר: אז אפשר לדון בזה בהמשך, אבל לא במסגרת התקנות, זה מחייב תיקון חוק.
חנה טירי: זה מחייב תיקון חוק.
חנה טירי: רק רציתי לציין שהרשימה של העוסקים שבתוספת השנייה היא רשימה מצומצמת.
חנה טירי: לא ידוע לנו על עוסק שמנוי בתוספת שלא נותן שירות טלפוני חינם.
חנה טירי: זו הערה עובדתית.
חנה טירי: לגבי זמן המתנה - אנחנו לקחנו את הרעיון ואת מה שקבוע בהצעת החוק של חבר הכנסת כבל ואמרנו שזמן ההמתנה המרבי יהיה באמת שלוש דקות, ואם אחרי שלוש דקות לא ענו לו צריך לאפשר לו להשאיר הודעה וצריך לחזור לצרכן תוך שלוש שעות.
חנה טירי: חוק הגנת הצרכן הוא חוק כללי, הוא בעצם אמור לחול על כל העוסקים המנויים בתוספת, אבל יצאנו מנקודת הנחה שחלק מהעוסקים המנויים בתוספת, יכול להיות שהנורמה צריכה להיות שונה, למשל אני מניחה שלא הרי ספק סלולר כספק גז, אני מניחה שבתחום הגז המענה צריך להיות יותר מהיר בגלל ההיבט הבטיחותי ולכן קבענו סעיף בתקנות שאומר שאם יש בחיקוק אחר, או מכוחו, אנחנו מכוונים גם לרישיונות בתחומי תקשורת, אם יש הוראה שהיא סותרת את התקנות, אז ההוראה עדיפה.
חנה טירי: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאנחנו, כרגולטור כללי, באים וקובעים את הנורמה הכללית, אבל אם ישנו רגולטור ספציפי של אותו שוק שבאמת מתוך הכרה של אותו שוק סבור שיש לקבוע נורמה שהיא שונה, כמובן שהכל צריך להיות לטובת הצרכן, אז הנורמה הזאת תהיה עדיפה.
חנה טירי: אני יודעת מהתייעצות עם משרד התשתיות שבתחום הגז יש הוראות שונות וגם בתחום החשמל וככל שההוראות האלה הן באמת הוראות סותרות ובאמת נובעות מתוך הכרת אותו שוק, אז ההוראות האלה יגברו על הוראות התקנות.
איתן כבל: זאת אומרת, ברשותך, שכנראה ההוראות שם אמורות להיות מחמירות יותר.
איתן כבל: אני אומר את זה, אני נתלה בבגין הגדול, משום שגם הברור אליו מוטב שייאמר על מנת שפתאום לא נמצא את עצמנו.
איתן כבל: .. את יודעת, הלוואי שכולנו נשאף תמיד שמישהו יעשה תקנות עוד יותר מחמירות, זאת לא הבעיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה כתוב?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יהיה מחמיר מפחות משלוש דקות?
חנה טירי: לא כתוב מחמיר, כתבנו סותר, אבל אולי אפשר להוסיף שבאמת המטרה היא הגנה על הצרכן, שזה באמת ברור---
אתי בנדלר: שלא יעלה על שלוש דקות, אז אנחנו נוסיף 'ולא יעלה על שלוש דקות'.
חנה טירי: או שהמטרה שלו היא הגנה על הצרכן, כדי שיהיה ברור שההוראה הזאת צריכה להיות לטובתו של הצרכן.
חנה טירי: זאת אומרת, זו הנורמה הכללית, אם יש אפשרות או אם יש צורך כזה, מתוך הייחודיות של אותו שוק, יכול רגולטור לבוא ולקבוע הוראה אחרת שהיא באמת טובה יותר לצרכן.
חנה טירי: לגבי התוספת - אנחנו תיקנו גם את התוספת והוספנו כמה עוסקים נוספים עליהם יחולו החובות המנויות ב-18ב לרבות החובה שבתקנות, שזה בעצם מי שהוא ספק אינטרנט.
חנה טירי: החוק בשנת 2005 לא כלל את האינטרנט, הנושא הזה נוסף בצו.
חנה טירי: הוספנו גם בעל רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת, זה גם משהו חדש, שנכנס לאחרונה.
חנה טירי: זאת אומרת אדם שמספק מכשיר סלולר אבל הוא משתמש ברשת אחרת, לא ברשת שלו באופן אישי.
חנה טירי: לאחר שתיקנו את חוק הגנת הצרכן והוספנו חובות על מי שעושה עם צרכן עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה דחופה, באנו וקבענו שגם עוסק כזה יהיה חייב לספק שירות טלפוני חינם, ככל שמדובר כמובן בפגמים ובליקויים, או במוצרים שהוא סיפק לצרכן, למשל קרדיו ביפר, לחצני מצוקה, ובכלל ליקויים בשירות.
רחל אדטו: למי התכוונתם, שירותי רפואה כמשמעותם?
רחל אדטו: רק לחצני מצוקה?
תמר פינקוס: נטל"י, סקיולייפ---
חנה טירי: בדיוק.
חנה טירי: חברות פרטיות שמספקות.
חנה טירי: ..
חנה טירי: אני לא מדברת על קופת חולים, זה מוחרג כבר בחוק עצמו.
חנה טירי: יש שם הגדרה של מה זה שירות רפואי, למה התכוונו, והכוונה באמת לחברות פרטיות שנותנות שירות של רפואה דחופה, בדרך כלל זה לקשישים ולאנשים שהם חולים.
רחל אדטו: קופות חולות, מוחרג ממה?
חנה טירי: זאת אומרת שהחובות שקבועות בחוק הגנת הצרכן לא חלות על קופות חולים.
חנה טירי: החרגנו את זה אז, כשקבענו את הסעיף הזה בחוק הגנת הצרכן.
איתן כבל: על מי התקנות האלה חלות?
חנה טירי: נכון להיום זה חל קודם כל על ספק גז, ספק מים, חשמל, כל מי שמספק שירות חיוני, סלולר, טלפון, טלוויזיה, זאת אומרת כבלים ולווין, עכשיו אנחנו מוסיפים גם את האינטרנט, אנחנו מוסיפים מי שיש לו רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת ועוסק שעשה עסקה עם צרכן למתן שירותי רפואה דחופה.
רחל אדטו: התקנות שהוצאתם את קופות החולים בעבר הן לא היו רלוונטיות לגבי הדבר הזה, אבל למה קופות חולים לא יכולות להיות חלק מהדבר הזה?
רחל אדטו: אלה הרי שירותים חיוניים לא פחות מלחצני מצוקה מבחינה זו.
תמר פינקוס: כי בשביל זה צריך לתקן חקיקה.
רחל אדטו: למה אי אפשר שהם גם יהיו חלק מהדבר הזה?
רחל אדטו: אם זה רלוונטי לעכשיו.
חנה טירי: אני לא מכירה את המערך של קופות החולים, קשה לי לתת תשובה עכשיו על רגל אחת בלי שגם נועצתי במשרד הבריאות ובדקתי מה המשמעויות.
חנה טירי: אבל אנחנו החרגנו אותם, מאחר ונקודת המוצא היתה שיש עליהם פיקוח של משרד הבריאות ויש הוראות שמשרד הבריאות מחיל עליהם ולכן הם לא נכנסו ל---
איתן כבל: בגלל זה לא עונים ימים ושעות.
איתן כבל: יש כללים והוראות.
איתן כבל: בגלל זה בקופות כשאתה רוצה להזמין תור, לא עונים לך שעות וימים ואתה מוצא את עצמך חסר אונים, למרות הפיקוח.
ירון שילת: זה לא מדויק.
איתן כבל: קודם כל אל תטיל ספק בדבריי.
איתן כבל: אם אני אומר לך, אני לא סיפרתי את זה כשמועה, אז בוא נסכם שגם דיברתי עם מנכ"ל הקופה אחר כך, כי כשרושמים שעות ומתי וחוזרים, אנחנו מספיק מכירים, אז אל תטיל בי ספק.
ירון שילת: אני לא מטיל.
איתן כבל: אתה הטלת בי ספק כשאמרת שזה לא מדויק.
איתן כבל: לפעמים לא צריך להרחיק עדות, העדות היא שלך.
איתן כבל: אדם קרוב אצל עצמו.
איתן כבל: כשאתה צריך לקבוע תור לבן או לבת שלך, אתה לא צריך ללכת לשאול את השכן אם זה קרה לו.
איתן כבל: וכשזה קורה יותר מפעם אחת ויותר מפעמיים, אז זה מסוג אותם דברים שאני לא צריך להרחיק עדות.
איתן כבל: כל אחד מאיתנו, כשהוא לא מייצג את הלקוח המסוים הזה, זה תמיד אצל השכן, זאת אומרת זה לא אצל הלקוחות שלו, תמיד זה אצל זה שהוא לא מייצג אותו.
איתן כבל: אז בוא לא נעמיד את זה ברמות האלה.
רחל אדטו: יחד עם זה, אני אחזור לקופות החולים.
רחל אדטו: זה נכון שקופות החולים נמצאות בפיקוח סמנכ"ל קופות חולים במשרד הבריאות, אבל סמנכ"ל קופות חולים במשרד הבריאות לא בא בנושא השירות, הוא לא נכנס לרזולוציה הזאת, ואז השאלה, זה שהן מוחרגות מתחת לכנפיים של משרד הבריאות זה נכון, אבל זה לצרכי התחשבנות וכספים והתנהלות וכדומה, ולכן אני בהחלט חושבת שקופת חולים זה לא פחות, ברגע שהכנסתם את הכותרת של שירותי רפואה, אז קופת חולים ומגן דוד אדום וט"רמים למיניהם---
קריאה: מגן דוד אדום בפנים.
רחל אדטו: נאמר לחצני מצוקה, מבחינתי גם אנשים שבשעה 8 בלילה לא יודעים אם ללכת לטר"ם, עם ילד שקודח עם 40 חום, או ללכת לחדר מיון והם לא יודעים ובסוף הם הולכים לחדר מיון כי אף אחד לא אמר להם 'תלכו לטר"ם', ובגלל זה הם צריכים לשלם 800 שקלים אגרת חדר מיון, כי הם לא הלכו לטר"ם קודם, אז זה שירות שהם חייבים לתת לו מענה.
רחל אדטו: לכן קופות החולים צריכות להיות לדעתי אולי מוחרגות לענייני הנהלים האחרים, אבל לנושא מענה לצרכן ושירות לצרכן הן לא צריכות להיות מוחרגות, ברגע שהכנסתם שירותי רפואה כחלק מההצעה.
חנה טירי: אתם רוצים להוסיף את קופות החולים לתוספת השנייה.
חנה טירי: לא חייבים לתקן עכשיו את ההגדרה של שירות רפואה כדי להחיל אותם, אפשר פשוט להוסיף לתוספת השנייה.
חנה טירי: ובעניין הזה חשוב לי לציין שאנחנו, כמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לא באים ומתנגדים, אני פשוט אומרת שלא בחנתי את הנושא.
איתן כבל: אדוני היושב ראש, ברשותך, יש לי חשש שבעצם הכוונה הבסיסית אליה כיוונתי בהצעת החוק הזאת, יחד עם חבריי, עלולה להתמסמס.
איתן כבל: מנקודת המבט שלי אני ראיתי את כל המשק, כל מי שנותן שירות במובן הזה, כדי שאני אהיה אפילו מדויק במחשבה שלי ואם הוועדה תרצה להרחיב מעבר, בבקשה, אבל אני רוצה לדעת למה כיוון המחוקק.
איתן כבל: הכוונה היא בראש ובראשונה שאתה יצרת התקשרת עם גוף כלשהו ואתה נמצא בפול שלו, קנית ממנו טלוויזיה---
כרמל שאמה-הכהן: לקוח שבוי.
איתן כבל: בדיוק, אתה שילמת, עכשיו אתה נמצא מולו.
איתן כבל: אז יש שני שלבים, יש את השלב שאתה רוכש ממנו את המוצר והשלב הזה ברוב המקרים, ברוב המכריע של המקרים, מתבצע בצורה יוצאת מן הכלל, כל חברה באמת מתחרה כדי לקבל את הלקוח.
איתן כבל: ויש את השלב השני והשלב השני הוא מהרגע שנכנסת אל תוך הרשימה, שילמת ועכשיו אתה רוצה לבוא במגע עם הגוף.
איתן כבל: זה השלב, אני רוצה לראות את כולם בתוך הפול הזה.
איתן כבל: ואין כאן מענה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת כבל, יש לנו ברירה, או להתקדם עם החוק או להתקדם עם התקנות.
אתי בנדלר: כדי לעמוד על ההבדלים המהותיים בין הצעת החוק שלך ובין התקנות, אמרתי שההבדל הראשון הוא שהתקנות חלות רק על התקשרות לצורך מתן מענה בקשר לליקויים או לפגמים שנפלו בטובין או בשירותים.
אתי בנדלר: ההבדל השני הוא התחולה.
אתי בנדלר: התחולה, בהתאם להצעת החוק שלך, מדברת גם על, כפי שאתה הגדרת את זה, מי שנותן שירות ללמעלה מ-10,000 לקוחות ואינו עוסק אחר.
אתי בנדלר: ההצעה הזאת כפי שהיא כך וכך מאוד בעייתית, כי איך יודעים, איך סופרים את 10,000 הלקוחות ועל פני איזה תקופה ועוד בעיות סביב העניין, אבל הכוונה היתה ברורה ואולי היה אפשר למצוא איזה שהוא פרמטר אחר.
אתי בנדלר: בעצם אתה ניסית לדבר על העוסקים הגדולים במשק, אלה שיש להם הרבה מאוד לקוחות.
אתי בנדלר: אפשר, במסגרת התקנות, גם בלי לתקן את החוק, לקבוע בתוספת השנייה הרחבה של העוסקים שעליהם יחולו התקנות.
אתי בנדלר: אינני יודעת אם לפי פרמטר של מספר לקוחות, או פרמטר אחר שיוצע.
אתי בנדלר: זאת אומרת אפשר להרחיב את התוספת השנייה.
אתי בנדלר: מה שמציע המשרד כרגע הוא להרחיב אותה רק לאותם עוסקים שעליהם דיברה קודם גב' טירי.
אתי בנדלר: יכול להיות שיש מקום לעוסקים נוספים שנותנים שירות.
אתי בנדלר: לגבי שירותי רפואה, ההגדרה של שירותי רפואה בחוק הגנת הצרכן תוקנה לצורך הסעיף שמדבר על עסקה מתמשכת בעניין שירותי רפואה וקבעה שם נורמות התנהגות לגבי אותן חברות שהסתבר, כתוצאה מהרבה מאוד תלונות שהגיעו לגורמים השונים שקיבלו תלונות, שיש כאן בעיות רבות שאינן רלוונטיות לקופות החולים, ולכן בעניין העסקה המתמשכת מיעטו את קופת החולים.
אתי בנדלר: לצורך התוספת השנייה, הנושא שעליו אנחנו מדברים, ניתן לתת איזה הגדרות שרוצים, אפשר להסתמך על ההגדרה שהיא רלוונטית לעניין שירותי רפואה מתמשכת, ואפשר שלא, אפשר להחיל את זה על קופות חולים, אפשר להחיל את זה על גורמים ככל שהוועדה תמצא לנכון ותדרוש מהשר לתקן את התקנות בהתאם.
רחל אדטו: ברגע שאת מצמצמת, לטעמי, למרות שלא הייתי ב-20 הדקות הראשונות של הדיון, ברגע שמתחילים לצמצם את זה, מפספסים בגדול את הכוונה שעמדה מאחורי החוק.
רחל אדטו: זאת אומרת, החברה הזאת היא כן, לחצני מצוקה כן, אלה לא, אלה כן, אלה לא.
רחל אדטו: הנורמה שרצית להשריש פה הולכת לאיבוד.
רחל אדטו: כל מטרת החוק היתה כדי לשפר את השירות.
רחל אדטו: בקטע הזה, שאנחנו גם מגבילים את אלה שנותני שירות ומגבילים את איזה סוגים ורק מוצר מקולקל וכדומה, המהות שעמדה מאחורי מה שחבר כנסת איתן כבל ניסה להעביר כאן מתפספסת בדרך של הצמצום הזה.
רחל אדטו: את מסכימה למה שאני אומרת כרגע?
רחל אדטו: מה שאת אמרת, אני מגיבה למה שאת אמרת למעשה.
אתי בנדלר: אני שמה מראה בפני הוועדה והוועדה צריכה להחליט איזה נורמות היא רוצה לאשר במסגרת התקנות ומה לא.