GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים סלוצקי: אם פתאום בבת אחת יעזבו לנו קבוצת אנשים, אתם אולי לא מבינים אבל חלקם של הערוצים הם ביחסית דמי מנוי מחולקים עם הכבלים והלוויין לפי מספר המנויים.
חיים סלוצקי: רוב הערוצים הם כאלה.
חיים סלוצקי: אלה ערוצים חשובים, חייבים להבין שכשאומרים כבלים ולוויין שמאחורנית יש עוד 50-60 גופים קטנים פרטיים שניזונים מזה ומייצרים את התעשייה הישראלית, עושים את היצירה הישראלית.
כרמל שאמה-הכהן: אז ההצעה שלך שהחוק יתחיל רק בעוד חצי שנה?
חיים סלוצקי: כן.
חיים סלוצקי: אין בררה אחרת.
חיים סלוצקי: אין בררה, אחרת אתם ממוטטים 50-60 גפים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה הצעת המקורית של הממשלה?
משה כחלון: מיידי.
כרמל שאמה-הכהן: אוקי בסדר, הנקודה ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: עורכת הדין קרן ציקרמן, היועצת המשפטית של 013, נטוויז'ן.
קרן ציקרמן: אני לא אכביר במלים על רמת התחרותיות בתחום הגישה לאינטרנט.
קרן ציקרמן: אני בטוחה שכולם יודעים שתחום הגישה לאינטרנט שככה נכנס גם הוא לתוך החוק הוא תחום תחרותי מובהק, מעולם לא היתה עליו רגולציה בתחום הצרכני, תקופות ההתחייבות עומדות על 12 חודשים ולא על 36, נראה לי שזה מהתחומים שדי ברור שהרגולציה עליהם לא צריכה להיות בתחומים האלה מכיוון שהתחומים האלה תחרותיים ולכן מסדירים את עצמם.
קרן ציקרמן: אין חסמי כניסה אמיתיים, יש כניסה של שחקנים כל הזמן, אבל אני לא חושבת שצריך להכביר על הדבר הזה במלים, אני רק אגיד, אולי, שהצעת החוק כפי שכבר אמרו כאן נלקחה מהרט"ן ושוכפלה לתחומים אחרים, ללא ביצוע ההתאמות הנדרשות.
קרן ציקרמן: התוצאה של הדבר הזה זה שההסדר הזה כלפי חברות שהן לא רט"ן מחמיר יותר מההסדר שנקבע לגבי הרט"ן ודי ברור שזה לא אמור להיות ככה בתחומים תחרותיים.
קרן ציקרמן: אנחנו מבקשים שההסדר יותאם לתחומים האלה, שתתבצע עבודה על ידי נציגי המשרד על מנת להתאים את זה ועל מנת ליצור הסדר לכל הפחות שווה בין חברות האינטרנט לבין חברות הרט"ן באופן שיאפשר לנו להחיל אותו על אותם לקוחות עסקיים, באופן שיאפשר לנו למכור גם אנחנו את המוצרים השונים שאנחנו מוכרים.
קרן ציקרמן: אני חושבת שלהחיל אותו באופן כזה יהיה לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: עופר פרי, מנהל כללי של 012, בבקשה.
עופר פרי: בוקר טוב לשר, יושב ראש הוועדה, חברי כנסת.
עופר פרי: על פי תגובות הציבור אנחנו מברכים על החוק.
עופר פרי: אני חושב שנעשה דבר טוב.
עופר פרי: אני חושב שכרגע כשמשווים את חברות הרט"ן לחברות התשתיות, לחברות האינטרנט ולחברות המפ"א, מפעילות פנים ארצי, עושים טעות גדולה.
עופר פרי: אין חשבון כמו של לקוח אינטרנט, והיועץ המשפטי של 013 ביטא את זה מצוין, לחשבון של לקוח רב ערוצי, זה פחות מ-10%.
עופר פרי: אנחנו מדברים על חשבונות חודשיים של 30 ו-40 שקלים.
עופר פרי: מה יש להשוות את זה לחשבון של פי 10 של יס, או הוט או בזק.
עופר פרי: אנחנו לא משקיעים בציוד כמו שצוין פה, שמעתי על ההטבה של 4,000 שקלים, אז קצת לסבר את האוזן, 4,000 שקלים זאת הכנסה של 120 חודשים של חברת אינטרנט מלקוח.
עופר פרי: זאת אומרת 10 שנים, אני ממש מקנא בהרצל.
עופר פרי: אז אני חושב שעושים טעות כששופכים את התינוק ביחד עם המים.
עופר פרי: אי אפשר להשוות את חברות הסלולר, את חברות התשתיות, את חברות הטלוויזיה---
כרמל שאמה-הכהן: לקוח שרוצה לעזוב אתכם אחרי שהוא התחבר, מה הוא משלם היום, אם החשבון הוא כזה קטן?
עופר פרי: היום יש לו חשבון שנתי, אם הוא התחייב מראש ונתתי לו בגין זה הוזלה במחיר, אז הוא צריך להישאר שנה.
עופר פרי: זה הכל, אין לנו 36 ולא 24.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא רוצה להישאר שנה?
כרמל שאמה-הכהן: הוא מצא משהו יותר טוב והוא רוצה לעבור.
עופר פרי: אז הוא נאלץ לשלם, כי נתנו לו הטבה, אבל לא כולם בהתחייבות לשנה.
עופר פרי: מי שלא בהתחייבות לשנה ולא קיבל מחיר זול בהתחלה---
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא בהתחייבות, ממילא החוק לא משנה לגביו, אז בוא נעזוב אותו רגע בצד.
כרמל שאמה-הכהן: אלה שבהתחייבות, מה המשמעות שהוא רוצה להשתחרר מההתחייבות מבחינה כספית?
עופר לוי: הוא צריך לחכות לסוף השנה.
כרמל שאמה-הכהן: והיה והוא בכל זאת רוצה לעזוב?
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים שלא יהיו חסמי מעבר, אז השאלה---
עופר לוי: אז צריך לבצע התאמות מסוימות.
עופר לוי: אסור להתייחס לחשבון של 30 שקלים לחשבון של 300 ו-600 שקלים.
עופר לוי: זה לא אותו דבר.
כרמל שאמה-הכהן: אם החשבון הוא רק 30 שקלים, כמה אתה רוצה לחייב אותו על זה שהוא רוצה לעבור?
כרמל שאמה-הכהן: הרי במקסימום הוא יכול להשאיר את החשבון, לשלם 30 שקלים והוא לא שואל אותך והוא עובר.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר, הוא לא רוצה לשלם פעמיים על אותו מוצר, כמה הוא כן צריך לשלם?
עופר פרי: כרגע הוא צריך לשלם עד סוף השנה.
כרמל שאמה-הכהן: אותו מחיר.
כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, הקנס אצלכם הוא 100%.
עופר פרי: זה לא קנס, זו התחייבות שבגינה הוא קיבל הוזלה במחיר.
עופר פרי: אבל אם על חשבון כזה של 30 שקלים אנחנו גם רוצים לבטל את השנה הזאת, זה בעייתי מאוד.
עופר פרי: אנחנו חברות יותר קטנות, אנחנו משקיעים בציוד שיאפשר ללקוח להפעיל אינטרנט או תקשרות פנים ארצית ובמקרה הזה אני חושב שעושים טעות שמכניסים לאותה קטגוריה של חשבון של מאות שקלים עם חשבון של 30 ו-40 שקלים בחודש.
עופר פרי: דבר נוסף, יודע את זה שר התקשורת, אנחנו בתקשורת הפנים ארצית נמצאים כרגע בסיטואציה של כשל שוק.
כרמל שאמה-הכהן: העניין עם בזק?
עופר לוי: לא רק עם בזק.
עופר לוי: אנחנו נמצאים בסיטואציה של כשל שוק שכרגע לבטל את ההתחייבויות יכול לעשות קטסטרופה יותר גדולה בשוק ובצעדים שלכם, אם אתם רוצים לעודד את התחרות, התחרות הקווית שבחצי השנה האחרונה הולכת ונגמרת, זה יהיה מכת מוות, כי אותן חברות שעושות תקשורת פנים ארצית, נטוויז'ן, 012, אקספון ועוד חברה אחת או שתיים קטנות, כרגע הלקוחות יברחו מהן, כי המצב הנוכחי בשוק הוא מאוד בעייתי.
כרמל שאמה-הכהן: אבל לאן הלקוחות בורחים?
כרמל שאמה-הכהן: הם בורחים מחברה אחת, הם צריכים חיבור לאינטרנט, חברה אחרת שהיא יותר יעילה, יותר מ---
עופר לוי: לקוחות בורחים לבזק ולהוט שיכולות לתת להם הטבות, ששמענו אותם מקודם.
עופר לוי: הן יכולות לתת להם את הטריפל ולכאורה בטווח הקצר עשינו דבר טוב, לכאורה בטווח הקצר הלקוח מקבל מחיר יותר זול באינטרנט, אבל מה שיקרה, עוד טווח לא ארוך יישארו בסופו של דבר שתי חברות אינטרנט, וזו טעות לעשות את זה.
עופר לוי: כשל שוק כזה בתחום התקשורת הקווים כרגע יקבל, אדוני כבוד השר, תאוצה מאוד חזקה כתוצאה מביטול ההתחייבויות ובאנו לעשות משהו טוב ואנחנו עושים משהו רע.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד השר, אתה רוצה להגיב לזה?
משה כחלון: גם במפ"א יש קנסות יציאה?
עופר לוי: גם במפ"א זה התחייבות לשנה.
עופר לוי: אנחנו שמים ללקוח ציוד יקר ואני חושב שכרגע, אם אתה לא רוצה, כבוד השר, לחסל עוד יותר את התחרות הנפגעת שאתה מודע לה מהשבועות האחרונים, את המפ"א צריך להחריג מהחוק הזה, עד שזה יסתדר, עד שלפחות ועדת חייק תסיים את עבודתה, יהיה שוק סיטונאי, כי כל מה שבנינו בשלוש שנים וכרגע, חברי הכנסת, רצוי שתדעו, התחרות בקווי אחרי שלוש שנים של עבודה, חוץ מבזק ומהוט, יש כמה חברות קטנות שכרגע עובדות על 7.7%.
עופר לוי: אם אתם רוצים גם את זה לחסל, שזה יורד בשני הרבעונים האחרונים, החוק הזה מחסל את זה ובסופו של דבר יישארו רק שתי חברות טלפוניה קווית.
עופר לוי: אז עשה משרד התקשורת דברים טובים מאוד בתחום הסלולר, אבל את התקשורת הקווית, החוק הזה מחסל אותה.
משה כחלון: אני מבקש להתייחס לזה.
משה כחלון: אני רוצה לציין שהדברים שאמר המנהל הכללי של 012 הם נכונים, אנחנו כרגע נמצאים בבדיקה.
משה כחלון: אני לא אומר שיש כשל שוק או אין כשל שוק, הדברים האלה נבדקים עכשיו.
משה כחלון: קרה משהו בשוק המפ"א, במפעיל פנים ארצי, הדברים האלה נמצאים כרגע בבדיקה גם שלנו וגם של גופים נוספים, לכן, אדוני היושב ראש, יכול מאוד להיות שאנחנו לקראת הסוף נצטרך למצוא מענה לעניין הזה.
עופר לוי: תודה רבה.
עופר לוי: אני רוצה לסיים בשני דברים קטנים.
עופר לוי: בהחלט התחולה של חצי שנה זה זמן סביר.
עופר לוי: כולנו עובדים עכשיו לגייס את אותם עובדים, בדרך כלל סטודנטים.
עופר לוי: אנחנו נכנסים לתקופת הקיץ, יולי אוגוסט, אחרי זה יש גם חגים.
עופר לוי: אני מסכים עם מה שנאמר פה, אי אפשר לגייס את כמויות כוח אדם האלה, זה גידול של 30% ו-40% בכמות השיחות.
עופר לוי: עד עכשיו חלק מחברות הסלולר לא יצאו מהברוך של פברואר.
עופר לוי: עד עכשיו בחלק מהמוקדים של חברות הסלולר נמצאים באותו ברוך של פברואר.
עופר לוי: דבר אחרון, לגבי התחולה.
עופר לוי: מוגדר פה מנוי בחוק כגורם שמשלם 10,000 שקלים בחודש ומטה.
עופר לוי: אצלנו זה 99.9%.
רון אילון: גם אצלנו זה 99.9%.
עופר לוי: כלומר החוק בא להגן או לשפר את כוח המיקוח של הלקוח הקטן מול הלקוחות הגדולים שממילא הם מתזזים את חברות הסלולר או את החברות האחרות, עושים ביניהם מכרזים ויש להם כוח מיקוח.
עופר לוי: לנו, ללקוח של 30 שקלים, תעשו חשבון כמה זה 10,000 שקלים ב-30 שקלים לחודש, לכן זה לא רלוונטי לחלוטין והחוק הזה חייב לעבור התאמות לסוג החברות, לא יותר מ-500 שקלים לחודש, לגבינו, ללקוחות שמשלמים 30 ו-40 שקלים בחודש.
עופר לוי: כי אם לא, זה לא רלוונטי.
כרמל שאמה-הכהן: מר דורי צ'יקו, מנהל רגולציה, בסלקום.
דורי צ'יקו: חשוב לי קודם כל להבהיר.
דורי צ'יקו: אני מדבר בתור סלקום שלנו בפעילות מפ"א, בפעילות תקשורת קווית ולא בפעילות סלולר.
דורי צ'יקו: פעילות התקשורת הקווית של סלקום מנוהלת על ידי חברת בת שלנו ואני רוצה לחדד נקודה אחת מאוד משמעותית.
דורי צ'יקו: סלקום פועלת בתחום התקשורת הקווית כמתחרה במונופול, כמתחרה בשוק מאוד מאוד בעייתי, מאוד מאוד קשה, שגם כבוד השר דיבר עליו לפני כמה דקות.
דורי צ'יקו: אנחנו נמצאים בסיטואציה שאנחנו מצד אחד אין לנו התנגדות להצעת החוק, ולהיפך, זה יכול לעודד, מצד שני נקודה אחת יכולה, לדעתנו, לגרום לזה שלא תהיה תחרות בשוק המפ"א, לפחות לא בנושא של הקמת תשתיות שזה אני חושב משהו שהמדינה רוצה לעודד וייווצר מצב שפשוט יהיה מתחרה אחד ואני אסביר למה.
אופיר אקוניס: איך אנחנו מגיעים לדיון על הטלפוניה הקווית?
דורי צ'יקו: הטלפוניה הקווית פה בפנים.
אופיר אקוניס: נכון, לא אצלי, בהצעה הממשלתית.
דורי צ'יקו: כדי להתחרות בבזק בטלפוניה הקווית, סלקום צריכה לפרוס תשתיות, להביא סיב אופטי לתוך הבניין של הלקוח.
דורי צ'יקו: הדבר הזה עולה סדר גודל של כמה עשרות אלפי שקלים כדי בכלל להגיע ללקוח, לפני שאני רואה את השקל הראשון.
דורי צ'יקו: אפשרות אחת שעומדת בפניי זה לבוא להגיד ללקוח, כשאני רק חותם איתו, תשלם לי את עשרות אלפי השקלים האלה.
דורי צ'יקו: אבל במצב הזה אני לא אקבל את הלקוח והלקוח לא יעבור אליי כי בזק לא מחייבת אותו בזה, כי בזק כבר שם, אין לה את העלות הזאת.
דורי צ'יקו: האפשרות השנייה שלי היא לבוא להגיד ללקוח, 'יש לי עלות של עשרות אלפי שקלים, אבל אני לא אחייב אותך בתמורה לזה שתישאר איקס חודשים, שנים', לא משנה כמה.
דורי צ'יקו: לכן כל מה שאנחנו מבקשים זה דבר פשוט.
דורי צ'יקו: כבוד היושב ראש אמר, לא לתת הטבות, להתמקד במחיר, זה מה שסלקום תקשורת קווית עושה, היא מתמקדת במחיר.
דורי צ'יקו: הבעיה היא, כדי לתת את השירות היא צריכה להבטיח לעצמה שעלות ההתקנה שלה, עשרות אלפי שקלים שהיא צריכה כדי לשים את הסיב האופטי בבית הלקוח, היא תקבל אותם חזרה אם הוא מתנתק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מרוויחים מיליארדים---
דורי צ'יקו: אבל חברת הכנסת, בואי נפריד---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יכולה להפריד, זו אותה משפחה, מה זה להפריד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אלה אותם בעלים.
דורי צ'יקו: זו אותה משפחה, אבל אני לא אעשה את העסק הזה אם הוא לא יהיה רווחי ואם פר לקוח, העלות---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה רוצה להרוויח מהלקוח ואחרי זה אתה מבקש שכשאתה כבר לא יכול להרוויח, להגיד לו 'עכשיו תקבל עונש, תחזיר לי את כל ה---
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל אני אגיד לך מה התשובה שלי.
כרמל שאמה-הכהן: את כל הדברים האלה, את כל העלויות האלה תתמחר מראש.
דורי צ'יקו: אני יכול, אתה צודק, כבוד היושב ראש, אבל אם אני אתמחר אותם מראש, אבל יש חברה אחת שאין לה את עלות ההתקנה, כי היא כבר שם, היא אצל הלקוח, אם אני אתמחר את זה מראש המחיר שלי יהיה יותר גבוה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז תלכו למוצרי חלב.
דורי צ'יקו: המחיר שלי יהיה יותר גבוה מהמחיר של בזק ותישאר חברה אחת בשוק הזה, חברת בזק.
דורי צ'יקו: זה מה שיקרה.
דורי צ'יקו: חשוב להגיד שכשהולכים רטרואקטיבית, אז על אחת כמה וכמה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תעשו קוטג'ים---
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת ברקוביץ’.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לעזור להם.
דורי צ'יקו: צריך להבין שהצעת החוק באה ואומרת שלא תהיה השקעה בתשתיות, חברות לא ישקיעו, חברות שלא חייבות בכך, כמו חברות שיש להם שירות אוניברסלי, לא ישקיעו בתשתיות כי הם לא יראו את הכסף הזה בחזרה.
דורי צ'יקו: אם אני אתמחר את זה במחיר כמו שכבוד היושב ראש מציע, המחיר שלי יהיה גבוה ואף אחד לא יבוא אליי.
דורי צ'יקו: ואם אנחנו רוצים להשאיר מתחרה עם מחירים זולים יותר על המחירים שחברת בזק מציעה, אז לא צריך לעשות את זה והדרך היחידה היא לבוא ולהגיד 'אוקי, לקוח יקר, בהנחה שתחליט לעזוב', ורוב הלקוחות לא מחליטים לעזוב אבל אני צריך לקחת את זה בחשבון.
כרמל שאמה-הכהן: גב' שרון פליישר, בזק.
כרמל שאמה-הכהן: אם תוכלי להגיב.
בן יהודה: קודם כל אני אשמח להתייחס לדברים שנאמרו פה.
בן יהודה: אני אתייחס קודם לדברים שנאמרו על ידי עמיתי מסלקום לגבי דמי התקנה.
בן יהודה: קודם כל, גם בזק מגיעה להרבה בתים חדשים ולהרבה עסקים חדשים והיא צריכה להתקין בדיוק כמו שסלקום צריכה להתקין וזה עולה לה לא פחות מאשר זה עולה לסלקום והפרקטיקה הזאת של להגיד ללקוח בעת הרישום 'תדע לך, הכל פה בחינם', וביום שהוא עוזב פתאום בשורה קטנה בסוף אומרים לו 'תשלם 16,000 שקל', ואין סיכוי שהוא יוכל לשלם את זה ולכן הוא לא עוזב, אני חושב שהיא פרקטיקה שאסור לוועדה לתת לה יד.
בן יהודה: אם אתם באמת רוצים לקחת מהלקוח דמי התקנה, או שבאמת כמו שאמר יושב ראש הוועדה, תתמחרו את זה במחירים שלכם, או שתגידו לו ביום הראשון, 'תדע לך, זו עלות ההתקנה.
בן יהודה: אם אתה רוצה, תפרוס אותה לתשלומים'.
בן יהודה: יש הרבה דרכים לעשות את זה, אבל לא להגיד לו שהוא מקבל את ההתקנה בחינם ופתאום ביום שהוא רוצה לעזוב, אתם מתעוררים עם איזה---
דורי צ'יקו: הכיוון של בזק רק מוכיח את הבעיה התחרותית שתהיה, בדיוק את מה שאני אומר, בדיוק את זה שיישאר רק לקוח אחד.
דורי צ'יקו: אם בזק כל כך שמחים לעניין---
בן יהודה: בזק היא החברה היחידה שגובה מהלקוחות הפרטיים שלה דמי התקנה ביום שהם מתחברים לקו והם משלמים את זה.
אופיר אקוניס: אין תחרות בטלפוניה הקווית, זו חברה שעברה משליטה ממשלתית, שזה היה זוועה, לחברה פרטית וזה לא פחות זוועה מבחינה צרכנית.
אופיר אקוניס: יש חסם תחרות---
כרמל שאמה-הכהן: את סיימת?
בן יהודה: לא, ממש לא, אני מאוד אשמח לסיים וחבל שנאמרים פה דברים שאין מאחוריהם...
אופיר אקוניס: יש תחרות בטלפוניה הקווית?
בן יהודה: כן, אני אשמח גם להציג לך אותה.
בן יהודה: אני התכוונתי בדיון הזה בעיקר לדבר על נושא הקנסות, אבל היות ויש פה גופים כמו מנכ"ל 012, מר פרי, ששכח להגיד שבכלל הוא מדבר בשם חברת פרטנר, שזאת החברה הקטנה והמסכנה שמתמודדת מול בזק, בזק היא החברה היחידה שלא גובה בכלל קנסות בטלפוניה ומה שמבקש פה אדון פרי מהוועדה זה ללכת נגד הצרכן ובמקום להגיד; יופי, יש פה סמן אחד טוב שלא גובה קנסות ובוא נעשה את כולם כמו הטוב, בואו נעשה את כולם שכולם יגבו קנסות, בואו נגדיל את הקנסות.
בן יהודה: אני חושבת שצריך ההיפך, צריך לטפח את החברות שמתייחסות באופן נאות ללקוחות שלהם.
בן יהודה: לבזק בטלפוניה אין בכלל קנסות, אין בכלל התחייבות.
בן יהודה: באינטרנט אנחנו מחייבים את הלקוחות רק ל-12 חודשים והקנסות שלנו הם ממש לא 100% כמו שגובה פה---
עופר פרי: יש קנסות באינטרנט?
בן יהודה: אני לא הפרעתי לך כשדיברת.
בן יהודה: הקנסות שאנחנו גובים---
אתי בנדלר: כן, אבל אחרי שאמרת שאין קנסות, באינטרנט את עצמך אומרת שזה 12 חודשים.
בן יהודה: ההתחייבות היא ל-12 חודשים אבל קנס היציאה הוא קנס מאוד דומה לקנס שהוועדה מציאה פה ומבחינתי ההצעה שהוועדה מציעה היא תמונת ראי למה שבזק עושה גם ככה היום.
בן יהודה: הקנסות שלה הם לא 100% ממה שהלקוח אמור לשלם הלאה, כמו ש---
אופיר אקוניס: מה-8%, כמו שהממשלה מציעה?
בן יהודה: קצת יותר מ-8%, 15%, 20%, בסדר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הרבה.
בן יהודה: אני לא מתנגדת ל-8%.
אופיר אקוניס: זו הצעת הממשלה, אצלנו זה 0.
בן יהודה: כשאתה מתמודד מול חברות שהקנס אצלם הוא 100%, כמו שהציג אדון פרי בחברה שלו, אתה לא יכול להיות ב-8% מ-100%.
בן יהודה: כשזה חל על כל השוק, אתה יכול להתאים את עצמך לדבר הזה.
בן יהודה: לא באתי לדיון הזה בשביל להסביר את זה, אבל היות ונכנסו פה ויש פה חברות שבאות וחושבות שהרגולציה היא זו שתפתור להם את הבעיות התחרותיות, אז גם אנחנו ככה יודעים להיעזר ברגולציה.
בן יהודה: ובעצם מה שמבקש פה אדון פרי זה להעניש את הלקוחות.
בן יהודה: בעצם לקוחות שהיום יש להם הסדר טוב, לבוא ולהקשות עליהם ולעשות להם הסדרים, להעניש את הצרכן, במקום להקל על הצרכן.
בן יהודה: דבר נוסף, חבל ששר התקשורת עזב, אבל לגבי האמירות שאמר פה שר התקשורת, אני שמחה מאוד שהמשרד יבדוק את כל מה שהוא רוצה לבדוק, אבל בסך הכל כל מה שהשתנה בשוק, זה לא שקרה משהו דרמטי בשוק הטלפוניה הנייחת.
בן יהודה: להיפך, הדברים הולכים בדיוק באותה הישורת כבר זמן רב.
בן יהודה: הדבר היחיד שקרה זה שפתאום 012 נהיה פרטנר ו-013 היא סלקום וסלקום ופרטנר רוצות להילחם בבזק.
בן יהודה: שום דבר אחר לא קרה בשוק.
בן יהודה: הערה אחת לגבי תזכיר החקיקה עצמו.
בן יהודה: יש פה, לדעתי, לאקונה שבסופו של דבר היא לאקונה צרכנית.
בן יהודה: תסקיר החקיקה מדבר על 8% קנס מהחשבון של הלקוח.
בן יהודה: הלאקונה היא שכרגע הצעת החוק בנויה בצורה שהלקוח ישלם 8% מהחשבון שלו ולא מהחשבון על השירות הספציפי שאותו הוא רוצה לעזוב.
בן יהודה: יכול להיות לקוח שנמצא היום בכמה שירותים והוא רוצה לעזוב רק שירות אחד מבין כולם ולפי הצעת החוק כרגע הקנס שהוא ישלם.
בן יהודה: ..
בן יהודה: לדוגמה לקוח שירצה לעבור רק מהאינטרנט, הוא יצטרך לשלם את הקנס על הטלוויזיה, שהוא בכלל נשאר בטלוויזיה, הוא לא רוצה לעזוב את שירות הטלוויזיה.
בן יהודה: לכן אני חושבת שה-8% צריכים להיות מהשירות שהוא עוזב ולא מכל החשבון של הלקוח.
מיכל רפאלי כדורי: אני מבקשת עוד הערה.
מיכל רפאלי כדורי: זה מצטרף להבחנה בין מנוי עסקי ומנוי פרטי.
מיכל רפאלי כדורי: ההגדרה כאן מדברת על מנוי כמנוי שמשלם פחות מ-10,000 שקלים ואני חושבת שהמבחן של הטלוויזיה הרב ערוצים לצורך העניין הזה צריך להיות מספר ממירים ואנחנו מבקשים שייכתב מנוי שיש לו מעל 10 ממירים, לצורך ההבחנה בין פרטי לעסקי.
כרמל שאמה-הכהן: כשנגיע לסעיף הספציפי.
כרמל שאמה-הכהן: מי משיב בשם הממשלה לטענות הכלליות שהועלו פה?
נוגה רובינשטיין: אנחנו נתייחס לשאלות פרטניות גם לאורך הקראת תיקון החקיקה, אבל אני רוצה לומר כמה נקודות.
נוגה רובינשטיין: קודם כל, תיקון החקיקה הזאת הוא המשך טבעי גם של הצעת החוק שהיתה כאן בסוף שנת 2010 אבל גם לתהליך ארוך שהמשרד קיים כבר בשנת 2010 ביחס לכל השוק.
נוגה רובינשטיין: המשרד עוסק בעניין הזה למעלה משנה.
נוגה רובינשטיין: חוסר ההיגיון שבקנסות שבתשלומי היציאה הוא זה שהביא לדיון כאן, זה חוסר היגיון שבא לידי ביטוי גם בתלונות שהובאו בפני מועצת הכבלים והלוויין בנושא השידורים וגם בתלונות שהובאו בפני המשרד לגבי כל השווקים כמעט שנמצאים כאן ומוסדרים במסגרת החוק, אז לא משנה אם כן נקרא לזה כשל שוק או לא נקרא לזה כשל שוק.
נוגה רובינשטיין: בסופו של דבר יש כאן בעיה של צרכנים לעבור מחברה לחברה, בעיה שיוצרת מניעה מצד צרכנים לעבור מחברה לחברה.
נוגה רובינשטיין: ההנחה היא שלקוח לא מתחבר בשביל להתנתק.
נוגה רובינשטיין: אם לקוח מתנתק, כנראה יש לו סיבה.
נוגה רובינשטיין: ואנחנו גם לא אומרים, וצריך לשים לב לזה, שבכלל לא יהיה קנס יציאה או בכלל לא יהיה החזר על הטבה.
נוגה רובינשטיין: אנחנו מציעים שיעור של 8% שלגבי אותם 8% הלקוח יצטרך לשלם תשלום מוכפל בחשבונות שנותרו לו לשלם על פי ממוצע, אותו הסדר שבא לפני הוועדה כאן בחודש דצמבר ולכן אותו שיעור גם מאפשר מצד אחד גמישות ומצד שני לא מונע מלקוחות לעבור מחבר לחברה.
נוגה רובינשטיין: לגבי מה שעלה כאן מצד נציג חברת סלקום בהקשר של המפ"א.
נוגה רובינשטיין: צריך לזכור שחברות המפ"א הכללי ייחודי הן אותן חברות שקיבלו רישיון, או מפעילים שקיבלו אפשרות, לפרוס תשתית באזורים מסוימים בארץ, לא בכל רחבי הארץ.
נוגה רובינשטיין: זאת אומרת בניגוד לשתי החברות האחרות שחייבות לפרוס בכל רחבי הארץ אלה יכולים לפרוס רק באזורי השמנת וכך הם עושים.
נוגה רובינשטיין: זאת אומרת מלכתחילה הם פורסים את התשתית במקומות שמשתלם להם.
נוגה רובינשטיין: הם פורסים את התשתית במקומות שמשתלם להם ומאפשרים למי שהם נותנים לו את השירות אפשרות בחירה בינם לבין מישהו אחר, ולכן לכבול את אותם צרכנים שהגיעו אליהם במסגרת המפ"א הכללי ייחודי בקנסות שהם מאוד מאוד גבוהים, וגם על כך יש תלונות שהגיעו למשרד, זה נראה לנו דבר שהוא לא סביר.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה, גב' רובינשטיין, שמענו פה שתי טענות, אחת של כמעט כל החברות, שהרגולציה הזאת תוביל להצפת המרכזיות שלהם וקושי בגיוס כוח אדם וכוח אדם יקר ומצד שני הקנסות האלה כבר לא דבר כבד, כלומר מבחינה כספית כבר לא מדובר בכספים גדולים.
כרמל שאמה-הכהן: למה בכלל לא ללכת על ביטול הקנסות בכלל?
כרמל שאמה-הכהן: מה השיקול?
כרמל שאמה-הכהן: ברגע שירדנו לאחוזים בודדים, למה כבר לא 0 ולהוציא את כל המנגנון הזה בכלל, את כאב הראש גם לחברות וגם לצרכנים.
כרמל שאמה-הכהן: כמו שאני קונה כל יום במכולת, אני יכול לעבור למכולת השנייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מתכוון להצעת חוק שלי ושל חבר הכנסת אקוניס.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכוון להצעת החוק הממשלתית שתעבור שינויים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל שלנו היא 0.
כרמל שאמה-הכהן: שלכם עוסקת בלוויין, אנחנו מדברים עכשיו על הכל.
נוגה רובינשטיין: קודם כל, אם החברות מעוניינות להציע 0, זה בסדר, הן לא חייבות להציע את ה-8%.
נוגה רובינשטיין: זה בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אני שואל אתכם למה אתם לא הלכתם על 0?
נוגה רובינשטיין: אני מיד אעביר את המיקרופון לדר' אסף כהן, סמנכ"ל כלכלה.
נוגה רובינשטיין: אני רק אגיד במשפט שה-8% מאפשרים מצד אחד גמישות שאנחנו מכירים בצורך שבשוק תהיה גמישות ביחס ללקוחות שרוצים ומוכנים להתחייב בהתחייבות אמיתית.
נוגה רובינשטיין: הרי מה אמר כאן המנהל הכללי של הוט?
נוגה רובינשטיין: הוא חושש שאתמול התחייבו, כולם מחר ירצו להתנתק.
נוגה רובינשטיין: זאת אומרת שאולי הלקוחות שאתמול התחייבו לא באמת רצו להתחייב בהסכם שעליו הם חתמו.
נוגה רובינשטיין: אנחנו מכירים בזה שיש לקוחות שבאמת ירצו להתחייב על מנת לקבל הטבות או הנחות או הסכם שונה, אבל אנחנו רוצים למצוא את הנקודה שבה מצד אחד תהיה אפשרות לאותה גמישות, ומהצד השני הגמישות שתוצאתה בסוג של קנס יציאה לא תהיה כזאת שתמנע מעבר של לקוח מעברה לחברה.
נוגה רובינשטיין: זאת הנקודה הראשונה.
נוגה רובינשטיין: הנקודה השנייה, לגבי הצפת מרכזיות.
נוגה רובינשטיין: גם הטענה הזאת מניחה שמחר בבוקר כל הלקוחות ירצו להתנתק.
נוגה רובינשטיין: אני חושבת שכולנו תחת ההנחה שללקוחות מגיעה אפשרות בחירה ולא צריך לכבול אותם.
נוגה רובינשטיין: אם לקוחות רוצים לעבור, צריך לתת להם את השירות.
נוגה רובינשטיין: התסקיר הזה פורסם כבר בחלק הראשון של חודש פברואר, היתה כבר תקופת זמן להיערכות---
רון אילון: את מצפה שניערך על חוק שלא קיים?
רון אילון: אני לא מבין.
רון אילון: ברגע שאת כותבת תסקיר, אנחנו צריכים להיערך?
נוגה רובינשטיין: לא, אני מצפה לזה שתביאו בחשבון את זה שיכולה להיות כזאת---
רון אילון: הם עושים חקיקה רטרואקטיבית---
הרצל עוזר: נתחיל לגייס נציגים כי הולך להיות חוק?
רון אילון: מה יותר הגיוני מלבקש זמן ליישם?
רון אילון: הרי הוויכוח הוא לא על מהות העניין בכלל.
נוגה רובינשטיין: תחליט הוועדה על זמן ליישום, זה בסדר.
רון אילון: הוא שאל מה עמדתכם.
רון אילון: אתם מביאים פה הצעת חוק שברגע שיוצאים מכאן היא מיושמת?
כרמל שאמה-הכהן: מר אילון, אמרתי שיש לכם טענה חזקה בעניין, למה אתה מפריע לה?
קובי שמש: בחוק ההסדרים המקורי דובר על להכניס את הכבלים והלוויין, ביטול כל קנסות היציאה כבר בשנה שעברה וזה כבר יצא.
קובי שמש: כלומר כולם מודעים לתהליך הזה, מעל שנה זה כבר נמצא על השולחן.
הרצל עוזר: אבל מה היינו אמורים?
הרצל עוזר: להתחיל לגייס נציגים שנה שעברה?
הרצל עוזר: שנה שלמה לגייס עוד 2,500 נציגים ונשים אותם בסטנד ביי?
נוגה רובינשטיין: הצעת החוק הזאת היא גם הזדמנות, היא לא רק סיכון, היא גם הזדמנות לכל אחד מהמפעילים לנסות ולגייס לקוחות שירצו להתנתק ממפעיל אחד ולעבור גם אל המפעיל השני.
נוגה רובינשטיין: הציון שהצעת החוק יצאה בפברואר, זה מכיוון שכבר הסיפור הזה נמצא למעלה משנה.
נוגה רובינשטיין: זה לא נופל עליכם כרעם ביום בהיר, ולכן י כולה להיות איזה שהיא תקופה של היערכות, אני חושבת שתקופת ההיערכות צריכה להיות מינימלית והתקופה הזאת צריכה להיקבע כאן, אבל שלא נחשוב שמדובר כאן באיזה שהיא הפתעה מוחצת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אנחנו יודעים מה זה עשה לחברות הסלולר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי אפשר להתעלם מזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תאמיני לי, בתור זו שהגישה את שתי הצעות החוק לביטול קנסות יציאה, ואני מאוד בעד זה, אני חושבת שאין שום סיבה לבוא ולגרום למצב שהלקוח בסופו של דבר סובל, כי היום מי שסובל במדינת ישראל זה הלקוח של סלולר, של סלקום, פלאפון, פרטנר, את לא מסוגלת להשיג אף אחד.
נוגה רובינשטיין: זה סוג של חשבון נפש שחברות הסלולר צריכות לעשות, למה כל כך הרבה לקוחות רוצים להתנתק מהן.
רון אילון: אז למה את מענישה את הלקוחות?
רון אילון: בחשבון הנפש הזה שלך?
נוגה רובינשטיין: הכל תלוי בך, תיתן שירות, תיתן מוקדים, לא ירצו להתנתק כל כך הרבה.
כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל בהקראה, בבקשה.
טל רוזנפלד: (מקריאה): "הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 50) (הגבלת תשלום והפסד הטבה בשל ביטול הסכם התקשרות), התשע"א-2011".
טל רוזנפלד: "תיקון סעיף 51א.
טל רוזנפלד: 1.
טל רוזנפלד: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 51א(ב), בהגדרה "מנוי", בסופה יבוא "למעט מי שהתקשר בהסכם התקשרות משולב כהגדרתו בסעיף 51ד(א)".
טל רוזנפלד: "הוספת סעיפים 51ד ו-51ה.
טל רוזנפלד: 2.
טל רוזנפלד: לפני סעיף 52 לחוק העיקרי, תחת כותרת פרק י"א יבוא: "הגבלת תשלום והפסד הטבה בשל ביטול הסכם התקשרות עם בעל רישיון או הסכם התקשרות משולב.
טל רוזנפלד: 51ד.
טל רוזנפלד: (א) בסעיף זה – " "בעל רישיון" – לרבות בעל רישיון לשידורים ולמעט בעל רישיון רדיו טלפון נייד; " "בעל רישיון רדיו טלפון נייד" – בעל רישיון כהגדרתו בסעיף 51א(א); " "הסכם התקשרות" – הסכם התקשרות עם בעל רישיון או הסכם התקשרות משולב; " "הסכם התקשרות עם בעל רישיון" – הסכם עם בעל רישיון לרכישת שירותיו, או לרכישת שירותיו ושירותים של בעלי רישיון אחרים; " "הסכם התקשרות משולב" – הסכם עם בעל רישיון או בעל רישיון רדיו טלפון נייד, לרכישת שירותים של בעל רישיון, אחד או יותר, ושירותים של בעל רישיון רדיו טלפון נייד.
טל רוזנפלד: " "ממוצע החשבונות החודשיים" – ממוצע החשבונות החודשיים של המנוי בעבור שירותי בעל רישיון הניתנים מכוח הסכם התקשרות עם בעל רישיון או שירותי בעל רישיון ושירותי בעל רישיון רדיו טלפון נייד, הניתנים מכוח הסכם התקשרות משולב, שצרך המנוי במהלך תקופת ההסכם עד למועד ביטולו, והכל למעט שירותי השכרה או השאלה של ציוד קצה; " "מנוי" – אחד מאלה, לפי העניין: "(1) מי שהתקשר בהסכם התקשרות עם בעל רישיון וממוצע החשבונות החודשיים שלו נמוך מ-10,000 שקלים חדשים; "(2) מי שהתקשר בהסכם התקשרות משולב, בין השאר לקבלת שירותי רדיו טלפון נייד למאה קווי טלפון לכל היותר, ואשר ממוצע החשבונות החודשיים שלו נמוך מ-10,000 שקלים חדשים; " "סכום התקרה" – 8% ממוצע החשבונות החודשיים, כשהוא מוכפל במספר החודשים שנותרו עד תום תקופת ההתחייבות; " "תקופת ההתחייבות" – תקופה הקבועה בהסכם ההתקשרות כשביטול ההסכם על ידי המנוי במהלכה כרוך בתשלום ובהפסד הטבה; " "תשלום" – לרבות החזר הטבה שניתנה למנוי בעת ההתקשרות בהסכם ההתקשרות ובמהלך תקופת ההתקשרות; "(ב) ביטל מנוי את הסכם ההתקשרות במהלך תקופת ההתחייבות, לא יגבה ממנו בעל רישיון או בעל רישיון רדיו טלפון נייד, לפי העניין, תשלום, ולא ימנע ממנו הטבה שהיה מקבל אלמלא הביטול אם שיעורם הכולל עולה על סכום התקרה; על אף האמור רשאי בעל הרישיון כאמור לגבות את יתרת תשלומי המנוי בעבור ציוד הקצה כאמור בסעיף 51ה וחובות שצבר המנוי.