GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר פינקוס: גדעון ארנון: כתוב: "הנפיק ביודעין לנוסע כרטיס טיסה לטיסה, שהמועדים הנקובים בו אינם המועדים שאושרו מראש על ידי רשות שדות התעופה".
תמר פינקוס: זה יודעין מאוד ספציפי.
תמר פינקוס: זה לא "יודעין" שאני מטעה אותו, זה לא "יודעין" שאני לא מתכוון להשיג, זה לא "יודעין" שלא אשיג.
תמר פינקוס: זה "יודעין" שנכון לשלב שמכרתי את הכרטיס.
כרמל שאמה-הכהן: האם הפרשנות של הגברת פיקוס נכונה?
אתי בנדלר: אני לא משוכנעת.
שמשון כץ: זו אחת הנקודות היותר חמורות של עוולה לנוסעים מכל מה ששמעתי פה בדיונים הקודמים.
שמשון כץ: נתקלנו בהמון מקרים – וצודק האדון שזה בירידה דרסטית, גם בגלל פעולות שאנחנו נוקטים - זה עדיין קיים, כי אנשים לא יקנו כרטיס לסוף שבוע בשעה 20:00 או 18:30 בערב.
שמשון כץ: הבעיה של אישור הסלוט עד הוק יום לפני הטיסה או ביום הטיסה נובעת מאמונה שהיתה לחברות הצ'רטר, שעצם העובדה שיש בשדה 350 נוסעים, שצועקים וצורחים כי הם באו ב-6:00 בבוקר והטיסה היא ב-20:00, תגרום למי שמאשר את הסלוט לאשר אותו כי הוא לא יעמוד בעוולה הזאת של הנוסעים.
שמשון כץ: היות והחוק מחייב ליידע מראש, "ביודעין" נותן את האפשרות להודיע לנוסע יומיים-שלושה מראש.
שמשון כץ: אף אחד לא יקנה היום כרטיס טיסה לעוד שלושה חודשים ויגידו לו: "אין עדיין סלוט ויכול להיות שהטיסה לא מאושרת", כי הוא לא יקנה.
תמר פינקוס: לכן חייבים ליידע, ואם ליידע אז זה "ביודעין".
גדעון ארנון: הוא יידע אותו בעת מכירת הכרטיס ולא שבועיים לפני.
סלעית קולר: התלונות שמגיעות אלינו יותר חמורות ממה שאתם מציגים.
סלעית קולר: מספרים לנו שמוכרים כרטיס, שיודעים שלא ייצא, במחיר יותר גבוה.
סלעית קולר: לדוגמא, אני אומרת: "אני לא רוצה טיסה בשעה 18:00 בערב.
סלעית קולר: האם יש טיסה בשעה 16:00?
סלעית קולר: " אומרים לי: "כן, יש טיסה בשעה 16:00, אבל תשלמי על זה יותר".
סלעית קולר: אז אני טסה בשעה 18:00 בערב כאשר שילמתי על כרטיס טיסה לשעה 16:00.
סלעית קולר: עכשיו לכי תוכיחי שזה דין הדברים שהתנהל בינך לבין סוכן הנסיעות.
תמר פינקוס: את מערבבת מין שאינו במינו.
סלעית קולר: אני לא מערבבת מין שאינו במינו.
סלעית קולר: העניין הוא שמוכרים ביודעין, ודורשים על זה יותר כסף.
סלעית קולר: לי אין דרך להוכיח שדורשים יותר כסף.
גדעון ארנון: את אומרת שזה מתוך כוונה להטעות, שזו כבר עבירה פלילית.
סלעית קולר: יכול להיות שזה צריך להיות מתוך כוונה להטעות.
תמר פינקוס: כאשר אומרים שאין סלוט, זו הטעיה.
יצחק גורן: אם אני אומר שאין סלוט, זו לא הטעיה.
יצחק גורן: איפה ההטעיה פה?
תמר פינקוס: חייבים לכתוב: הטיסה לא אושרה.
רון חלפון: אנו סבורים, שיש מקום לשנות את הנוסח ולדבר על כוונה להטעות.
רון חלפון: אנחנו לא רוצים שדברים אחרים ייפלו בגדר הסעיף הזה.
רון חלפון: הדוגמאות שכולנו נותנים אלה דוגמאות עם כוונה להטעות.
רון חלפון: הדוגמא שנתן נציג חברות השכר: הוא יודע שאין לו סלוט והוא עדיין מוכר כרטיסים, זה עם כוונה להטעות, גם אם יש לו תקווה שביום מן הימים הוא יקבל את הסלוט.
אתי בנדלר: מר חלפון, גברת קלהורה ממשרד המשפטים, שהיא מומחית לדיני נזיקין, איננה כאן, אבל התכתבנו והיית שותף לכל ההתכתבויות בנושא הזה.
אתי בנדלר: היא התנגדה נחרצות לכוונה להטעות.
אתי בנדלר: היא טוענת – ואני מקווה שאני זוכרת נכון ושאני לא מטעה - שזה מטיל על התובע נטל שהוא אף פעם לא יוכל לעמוד בו.
אתי בנדלר: לכן, לפני שאתה מציע שינוי בניסוח המשפטי בהקשר הזה – בהתחשב שהעברנו מספר פעמים את הטיוטות לפני כן – אני מציעה לבדוק את הנושא.
אתי בנדלר: אם הנוסע יצטרך להוכיח בבית המשפט שהיתה כוונה להטעות אותו, עדיף שלא יגיש את התביעה מלכתחילה.
יוסי פלד: אם הוא יקבל את לוח הטיסות מראש, לא תהיה בעיה.
אתי בנדלר: אבל יש פער בין הדברים.
אתי בנדלר: הם יגידו: לא היתה כוונה להטעות.
אתי בנדלר: הם היו משוכנעים שהם יקבלו, וכו'.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נגדיר כמה זמן לפני כן סביר שלא יהיה סלוט.
תמר פינקוס: חצי שנה.
יצחק גורן: זה לא נכון לגבי טיסות שכר.
שמשון כץ: לפעמים זה יכול להיות גם חודש-חודשיים.
כרמל שאמה-הכהן: שלושה חודשים.
אתי בנדלר: מדובר על חצי שנה או על 5-7 חודשים, כי מדובר בתקופה לפי חוק רשות שירותי תעופה בתקופה שלגביה ניתן היתר הפעלה.
יצחק גורן: למעט בשכר.
הילה שטרן אטיאס: בשכר לא מדובר בחצי שנה מראש.
הילה שטרן אטיאס: מדובר בזמנים קצרים הרבה יותר.
אתי בנדלר: אבל ניתן היתר הפעלה עונתי, והעונות הן בטווח של חצי שנה או 5-7 חודשים.
הילה שטרן אטיאס: אבל מועדי הסלוטים בתוך העונה נקבעים חודש לפני.
אתי בנדלר: שלא ימכרו טיסה, אם מראש הם יודעים שלא יקבלו סלוט.
הילה שטרן אטיאס: אבל לפעמים הבקשה מתאפשרת.
תמר פינקוס: שיכתבו שאין להם עדיין אישור להטיס באותה שעה.
אתי בנדלר: הם תמיד יכתבו שאין להם אישור.
תמר פינקוס: אז אנשים לא יקנו, ואז יהיה סוף-סוף סדר.
גדעון ארנון: אני בעד.
גדעון ארנון: אז הם יעברו לחברות הסדירות.
גדעון ארנון: אנחנו תומכים.
יצחק גורן: יש פה עליהום על חברות השכר.
יצחק גורן: הן מאפשרות לאנשים לטוס בזול.
יצחק גורן: זה מוצר שיש לו ביקוש.
יצחק גורן: אל על גובה 800 דולר לכרטיס, כאשר חברת שכר גובה 400 דולר.
תמר פינקוס: לכן מותר להטעות?
יצחק גורן: לא, אבל אי אפשר לעשות פה עליהום ולצעוק: שכר, שכר.
יצחק גורן: זה לא כזה דבר רע.
יצחק גורן: זה מעודד תחרות, וזה מוזיל את המחיר משמעותית לצרכן.
יצחק גורן: תבדקו כמה אנשים טסים בשכר ליעדים הפופולאריים.
אתי בנדלר: אנחנו בעד.
אתי בנדלר: מה הקשר?
תמר פינקוס: תמכרו מה שיש, ולא מה שאין.
יוסי פלד: יש כאן משהו לא הוגן.
יוסי פלד: לא מקבלים את הסלוט כמו שצריך מהרשות.
יוסי פלד: אם באמת היה סדר במדינה וזה היה כמו בשוויץ ומקבלים חצי שנה מראש את הסלוט האמיתי, זה היה אחרת.
יוסי פלד: נציג השכר אומר – וזה נכון, אגב – שבדרך כלל הם מקבלים סלוטים פיקטיביים ביום שהם רוצים להתחיל לשווק.
יוסי פלד: ככה זה במדינת ישראל.
יוסי פלד: יש עוד כמה דברים שהם לא בסדר.
אתי בנדלר: מקבלים סלוטים פיקטיביים?
יצחק גורן: מקבלים סלוטים לא הגיוניים, שאחר כך משפרים אותם.
יצחק גורן: לא יום לפני הטיסה, חודש לפני הטיסה.
יצחק גורן: לא בבוקר.
יצחק גורן: לא זה המקרה, לפחות לא בחברות שאנחנו מייצגים, שמפעילות מאות טיסות לאיטליה בשנה.
יצחק גורן: קורה שמשפרים סלוט שבוע לפני או חודש לפני.
יצחק גורן: לפי הגדרות החוק, אני יכול ליפול במסגרת הפיצוי גם אם הטיסה טסה באיחור של 10 דקות.
יצחק גורן: אפילו לא נותנים פה את השעתיים האלה בהן לא מגיע לבן אדם אפילו כריך, כפי שדנתם בדיונים הקודמים.
יצחק גורן: מספיק שאני אמרתי שהסלוט הוא ב-8:00 והטיסה יצאה ב-9:30 כי זה הסלוט שנתנו לי.
יצחק גורן: זה חסר כל פרופורציה.
ישראל אייכלר: למה יש אפליה של טיסות השכר.
ישראל אייכלר: למה מפעילי טיסות השכר מופלים לרעה ברשות שדות התעופה?
יצחק גורן: אני לא רוצה בפני הוועדה לקבוע דברים.
יצחק גורן: לחברות הסדירות יש סלוטים היסטוריים, יש להן מיני דברים.
יצחק גורן: הן מקבלות סלוטים יותר טובים.
יצחק גורן: זו המציאות.
יצחק גורן: אני לא רוצה להגיד אם חברות השכר מופלות לרעה ביודעין או בכוונה.
יצחק גורן: עובדתית, החברות הסדירות מקבלות סלוטים יותר טובים.
יצחק גורן: אני לא חושב שיש על זה ויכוח.
יצחק גורן: אני לא רוצה להגיד מה הסיבה.
ישראל אייכלר: אולי נציג רשות שדות התעופה ייתן את התשובה.
שמשון כץ: אני אתן את התשובה.
שמשון כץ: אני לא אדייק במאה אחוזים, כי הקצאת סלוטים זה לא התחום הספציפי שבו אני עוסק.
שמשון כץ: בעולם התעופה ידוע שיש חברות תעופה שיש להן סלוטים היסטוריים.
שמשון כץ: כלומר, לאורך שנים הן מוכרות טיסה ליעד מסוים בשעה 08:00 בבוקר.
שמשון כץ: בדרך כלל חלוקת הסלוטים מתבצעת פעמיים בשנה אחרי כנס בינלאומי בעולם.
שמשון כץ: כולם באים ומבקשים, הבקשות נכנסות לסל בקשות, כאשר מאשרים קודם לחברה המתמידה – מי שלאורך שנים טסה בשעות מסוימות.
שמשון כץ: אחר כך מחלקים את יתרת הבקשות, ואחר כך יש חלוקה שנקראת "לפט אובר".
שמשון כץ: השינויים שהוא מדבר עליהם הם שינויים פר שעה.
שמשון כץ: יש כמות טיסות שיכולים להעמיד בשדות התעופה בשעה.
שמשון כץ: לפעמים שינוי של כמה דקות בחברה מסוימת פותח חלון שבו אפשר להמריא.
שמשון כץ: אם בוטלה טיסת מטען, או בוטלה הטיסה של שני מטוסים צבאיים מהתעשייה האווירית ונפתח חלון, אז מאשרים שבועיים לפני.
שמשון כץ: תמיד ולעולם יודעים את זה שבועיים-חודש מראש.
שמשון כץ: חברת הצ'רטר לוקחת המון טיסות, בהנחה ברורה שהדרך לירושלים תהיה פנויה ולא תהיה באותו יום תאונת דרכים קטלנית.
שמשון כץ: ככה עובדת התעשייה הזאת שנקראת תעופה.
שמשון כץ: אני חושש, שאנחנו יכולים לחתוך את האף בשביל לעצבן את הפרצוף בדרישה של החוק הזה.
שמשון כץ: אם באמת נקבע את זה כזה ראה וקדש, יהיה לנו קשה לעבוד באופן שוטף.
שמשון כץ: אנחנו אכן רוצים למנוע את הרשעות שהיתה, של מכירת כרטיסים סתם, אבל לא לפגוע בתעשייה הזו.
יצחק גורן: צריך לקצוב תקופה סבירה.
שמשון כץ: צריך לקצוב תקופה סבירה, ואם החברה מודיעה שבועיים-שלושה לפני מועד הטיסה - כמו שהחוק קובע בסעיפים קודמים יותר - שהטיסה היא לא בשעה 6:00 בבוקר אלא בשעה 13:30, אז זה בסדר.
יצחק גורן: לגיטימי שתהיה תקופה קצובה, ולא כפי שזה קבוע פה.
אתי בנדלר: מה המועד האחרון שאתם מאשרים את הסלוט?
שמשון כץ: בדרך כלל חודש מראש.
שמשון כץ: החוק מדבר ממילא על הודעה של שבועיים מראש לנוסע אם בוטלה טיסה.
יצחק גורן: אז צריך שזה יהיה גם בסעיף 8א.
אריה שחם: בעבר, כאשר טורקיה היתה הרבה יותר פעילה, חברות צ'רטר ביטלו את הסלוט 10 ימים, שבוע או שלושה ימים לפני הטיסה.
אריה שחם: יש אצל חברות השכר כל מיני דוגמאות לגבי מקרים שונים.
תמר פינקוס: אם מקבלים את הסלוט הסופי חודש לפני ומוכרים לי כרטיס טיסה שלושה חודשים לפני, אז שלושה חודשים לפני אני צריכה לדעת שאין סלוט.
תמר פינקוס: אני אחשוב, אם אני רוצה לקנות בחברה הזו או בחברה אחרת שיש לה כבר סלוט.
וגיף אליאב: לכאורה, לשון החוק לא מדברת על מכירה אלא על הנפקת כרטיס.
וגיף אליאב: אני יכול למכור זכות, אבל אסור לי למכור כרטיס שהוא מזויף, בו כתוב שיש טיסה ביום מסוים בשעה מסוימת וזה מזויף.
וגיף אליאב: זו העבירה, ולא שאני מוכר זכות על תנאי או לא על תנאי.
וגיף אליאב: אני מנפיק כרטיס, הצרכן חושב שיש לו כרטיס ביד, בעוד שאין אותו.
וגיף אליאב: זה מסמך מזויף, שלא משקף את הטיסה בפועל.
וגיף אליאב: לכן, צריך להבחין בין מכירה של זכות, לבין הנפקת הכרטיס שהוא על תקן כרטיס מזויף.
וגיף אליאב: בנוסף, פיצוי עד 10,000 שקלים לשיקול בית משפט.
וגיף אליאב: כלומר, בית המשפט הוא זה שצריך להחליט, בנסיבות הספציפיות, עד כמה זה היה מכוון וביודעין.
וגיף אליאב: זה לא פיצוי ב, אלא עד, ולשיקול בית משפט.
וגיף אליאב: בית משפט הוא זה שישתכנע עד כמה זה היה בזדון או לא בזדון.
וגיף אליאב: זה לא על המכירה עצמה, אלא על הנפקת כרטיס מזויף.
וגיף אליאב: הצרכן צריך לקבל באי מייל הודעה: מכרתי לך טיסה על תנאי במידה ואנחנו נקבל אישור, ולא שיאמרו לו: אנחנו נותנים לך כרטיס.
וגיף אליאב: במקרה כזה אתה יושב בשקט ביודעין שיש לך כרטיס, ופתאום אתה מגלה שהמסמך היה מזויף.
וגיף אליאב: על זה ההצעה הספציפית מדברת, לדעתי.
תמר פינקוס: זה לא מזויף אלא שקרי.
תמר פינקוס: זה לא נכון להבדיל בין ההזמנה לבין ההנפקה.
תמר פינקוס: זה בדיוק כמו שמישהו יפרסם: כרטיס ב-350 דולר, אני עושה הזמנה ב-350 דולר, ואז יחזרו אליי אחרי שבועיים ויגידו: אין לנו ב-350 דולר אלא ב-400 דולר.
תמר פינקוס: הם פרסמו ב-350 דולר, ובגלל זה לא עשיתי התקשרות עם מישהו אחר והתקשרתי איתו.
תמר פינקוס: זו הטעיה כאשר הוא מזמין אותי לרכוש ממנו כרטיס לתאריך מסוים, והוא לא אומר לי: תדעי לך, אם אתה מזמינה עכשיו השעה לא סופית ויכולה להשתנות כי אני לא יודע מה הסלוט.
תמר פינקוס: אם אני הזמנתי והוא ייתן לי, הוא מבצע פעמיים עבירה.
תמר פינקוס: אם הוא לא יגיד לי בזמן ההזמנה שאין לו סלוט, כבר לא תעניין אותי ההנפקה.
תמר פינקוס: אם בזמן ההזמנה הוא לא מודיע לי שבשלב הזה אני שמה את כספי על קרן הצבי ואני יכולה בעוד חודש או בעוד שלושה שבועות לקבל כרטיס ולגלות שבמקום לנסוע ב-8:00 בבוקר אני נוסעת בשעה 24:00 בלילה ולכן אני הפסדתי יום, זה לא רלוונטי לזמן ההנפקה.
תמר פינקוס: ההטעיה וה"ביודעין" היו בזמן שהוא הציע לי את זה.
תמר פינקוס: אי אפשר להבדיל בין שני הדברים.
וגיף אליאב: עניין ההטעיה מטופל על ידי חוק הגנת הצרכן.
וגיף אליאב: פה מדובר על הנפקת כרטיס.
וגיף אליאב: צריך להפריד בין שני הדברים, כי אז זה יוצר בלבול.
כרמל שאמה-הכהן: כל מי שחושב שיש לו הצעות טובות יותר מהנוסח הקיים, נא להעביר הערות עד לישיבה הבאה.
נחמן שי: שלום.
נחמן שי: הנושא הראשון הוא תקנות התעבורה (תיקון מס' 12), התש"ע-2010 (תיקון מס' 2), התשע"א-2011.
נחמן שי: פנייה שנעשתה ליושב ראש הוועדה מטעם משרד התחבורה ונציג המשרד.
לאה ורון: חנן אהרון הוא סגן מנהל אגף הרישוי.
חנן אהרון: בדרך כלל חוה מתחילה, אבל מכיוון שזה טכני אני אתחיל.
חנן אהרון: הבקשה שלנו היא לדחות את המועד.
חנן אהרון: בדרך כלל החוק או תקנה נכפית על רשות או על משרד מסוים הוא עושה הכול קצת לגרור רגליים ולמשוך זמן.
חנן אהרון: מאחר שאנחנו, משרד התחבורה, יזמנו את התקנה הזאת ואת החובה של כל נהג מעל גיל 40 לבצע בדיקת עיניים בעת חידוש הרישיון שלו, אנחנו רוצים לעשות את זה כמה שיותר מהר.
חנן אהרון: אבל אנחנו תלויים גם בגורמים נוספים, וזה לא משהו שאנחנו מפעילים באופן ישיר – יש ממשל זמין בדרך, יש מאות אופטומטריסטים שצריכים להתחבר לדבר הזה.
חנן אהרון: התוכנה מוכנה, עשינו פיילוט.
חנן אהרון: בחיבור עצמו שם צריך לקחת קצת זמן, התוכנה עולה.
חנן אהרון: אם אנחנו מחייבים את הנהגים לעשות את הבדיקה ולא יהיה ניתן זה יוצר לנו בעיה גדולה.
חנן אהרון: לכן חשבנו שאם במשך 60 שנה זה לא היה אז עוד כמה נהגים שלא יעשו – אני פשוט רוצה שזה יהיה משהו כמו שצריך.
חנן אהרון: הבדיקות יתבצעו ולא יהיה טרטור של הציבור ולא נדע מה לעשות אחר כך.
חנן אהרון: לכן אמנם ביקשנו חודש, אבל מאחר שבאנו כבר בפעם השנייה, לצערי – מה שאנחנו לא אוהבים לעשות – צריך לקחת מקדם ולגמור את כל הדברים כי כל פעם צץ לנו משהו מכיוון אחר שהוא לא בשליטתנו.
נחמן שי: כאן כתוב 1 ביולי.
חנן אהרון: זה היה אמור להתחיל ב-1 ביולי, לפי התקנה.
חנן אהרון: בישיבה בחודש אוקטובר, אם אינני טועה, או בדצמבר – לא זוכר את התאריך המדויק – אנחנו ביקשנו שנה, והוועדה חשבה אחרת, כמובן, מטעמים שהיו אז נכונים.
חנן אהרון: אבל אם היום נלך ל-1 בינואר 2012 זה אמנם קצת רחוק, אבל זה יכול לעבוד בצורה הכי טובה.
חנן אהרון: אנחנו לא נחזור לפה יותר, וגם בעיני הציבור ניראה יותר טוב, כי לחזור לפה בעוד חודשיים זה לא יאה ולא מכובד.
נחמן שי: זה מגדיל מאוד את מספר האנשים שיצטרכו לעבור בדיקות ראיה?
חנן אהרון: אנחנו צריכים לשלוח אליהם בדיקות ראיה.
חנן אהרון: 3,000 נהגים בחודש אוגוסט יקבלו מכתב שבו הם מחויבים לעשות בדיקת עיניים, הם יגיעו לאופטומטריסטים ולא יוכלו לבצע את הבדיקה מסיבה כזאת או אחרת; הרי זאת לא בדיקה כמו זו של היום.
חנן אהרון: היום הבדיקה נעשית על טופס ידני.
חנן אהרון: החידוש פה הוא שזה באופן ממוחשב.
חנן אהרון: לכן אם זה לא יעבוד באופן ממוחשב, והבדיקה לא תשודר אלינו, והרישיון שלהם יתעכב אני כבר רואה את אלפי הנהגים צובאים על דלתותינו כי הרישיון שלהם לא חודש.
חנן אהרון: אז לא עשינו בזה כלום.
חנן אהרון: אנחנו רוצים להראות לציבור- -
נחמן שי: את הזמן הזה אתם רוצים לנצל כדי לשנות את שיטת הדיווח?
חנן אהרון: את שיטת הדיווח כדי שהבדיקה תתבצע, ואדם יקבל את הרישיון בזמן.
חנן אהרון: לדעתי, עוד חודשיים-שלושה - - לכן 1 בינואר, לדעתי, זה תאריך הגיוני.
אדי מרקוביץ': אני מסכים כמעט עם כל מה שאומר חברי חנן.
אדי מרקוביץ': יחד עם זאת בחצי השנה האחרונה אנחנו עובדים מאוד קשה בשיתוף – יש לנו גיבוי מלא של חנן במשרדו.
אדי מרקוביץ': הבעיות היו פועל יוצא של ממסר לא מאוזן בין חברת ממשל זמין הממשלתית לבין חברת "קומסיין", חברת האבטחה.
אדי מרקוביץ': אור ליום חמישי האחרון אנחנו סיימנו את כל הבעיות הטכניות, אנחנו כבר מחוברים למערכת בצורה יוצאת מן הכלל.
אדי מרקוביץ': לדחות את מועד התקנות לינואר זה רחוק מדי.
אדי מרקוביץ': אנחנו יכולים, למעשה, כבר מחר להתחיל.
אדי מרקוביץ': כדי לקחת מקדם ביטחון אנחנו חושבים ש-1 בספטמבר זה מעל ומעבר.
אדי מרקוביץ': בפועל אנחנו כבר מחוברים.
חנן אהרון: צריך לקחת בחשבון את משלוח הרישיונות לנהגים.
חנן אהרון: הרי צריך חודשיים לפני כן לשלוח להם רישיונות.
חנן אהרון: זה מגיע למחדשי רישיונות של ספטמבר.
חנן אהרון: זאת אומרת זה משנה לנו.
חנן אהרון: ספטמבר זה חגים.
קריאה: בסוף ספטמבר זה חגים.
חנן אהרון: בסוף ספטמבר נכנסים החגים, וצריך לתת פתרונות במהלך החגים.
נחמן שי: מה הסיכוי שבינואר תבואו לפה לבקש הארכה?
חנן אהרון: אני יכול להתחייב כאן, לפחות בשמי, שאם לא יהיה משהו שהוא כוח עליון, אנחנו נעשה את כל הבדיקות.
חנן אהרון: אני מתחייב לא לחזור לכאן.
נחמן שי: מאוגוסט אתם צריכים לתת לנו חודשיים- -
לאה ורון: אתה יכול להתחייב לחזור לכאן, אבל לא כדי לבקש לדחות.
חנן אהרון: אני אחזור לכאן, אבל לא בנושא הזה.
לאה ורון: אנחנו נשמח שתחזור לפה.
נחמן שי: אני מציע שנקבל את הבקשה ונציין שנקבל בברכה אם תגידו שאתם מוכנים קודם ותפעילו את זה קודם.
חנן אהרון: רציתי לומר את זה קודם, אבל זה היה נשמע – אני מוכן לניסוח הזה, בהחלט.
חנן אהרון: אפילו נהיה מוכנים לפני כן.
נחמן שי: הוועדה מבקשת שתקיימו את לוח הזמנים המקורי.
נחמן שי: אנחנו מקבלים את הבקשה לדחייה, אבל חוזרת ואומרת שאם המשרד יהיה ערוך ומוכן לפני כן הוא יוכל כבר בתום תקופת ששת החודשים האלה להפעיל את המערכת בהנחה שהמערכות התומכות- -
חוה ראובני: משפטית אי אפשר.
חוה ראובני: אם התקנות לא יהיו בתוקף הנהגים לא יהיו מחויבים.
חוה ראובני: מי שירצה ילך.
נחמן שי: אז אי אפשר להשאיר את זה גמיש.
נחמן שי: אז 1 בינואר 2012.
חוה ראובני: אם נקדים נצטרך לחזור לבקש להקדים.
חנן אהרון: אחרי 60 שנה זה בסדר עוד כמה חודשים.
לאה ורון: עורכת הדין ראובני, את מוכנה להקריא את התקנות?
חוה ראובני: תקנות התעבורה (תיקון מס' 12), התש"ע – 2010 (תיקון מס' 2), התשע"א-2011         בתוקף סמכותי לפי סעיף 70 לפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת  הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א (א) לחוק יסוד: הכנסת,  וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז – 1977, אני מתקין תקנות אלה:         תיקון	1.	בתקנה 9 לתקנות התעבורה (תיקון מס' 12), התש"ע-2010, במקום "כ"ט תקנה 9           בסיון התשע"א (1 ביולי 2011)" יבוא 1 בינואר 2012.
חוה ראובני: תאריך עברי אין לי כאן של 1 בינואר – תאריך עברי בהתאמה.
נחמן שי: אם אין הערות, נקבל את הפנייה, נקבל את התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: אני מתכבד לפתוח את ועדת הכלכלה בעניין בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בתקנה 3(ב)(3) בפרק תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי העוסקים בעבודות גפ"מ) (תיקון), התשע"א-2010.
כרמל שאמה-הכהן: מתי היה הדיון האחרון בעניין הזה?
איתי עצמון: ב-16 במאי.
כרמל שאמה-הכהן: ב-16 במאי 2011.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד הדיון מחדש – רוב נגד – אין נמנעים – אין הדיון מחדש אושר.
כרמל שאמה-הכהן: הדיון מחדש אושר פה-אחד.
גל נוי-אפרת: אני מהלשכה המשפטית של משרד התשתיות הלאומיות.
גל נוי-אפרת: בדיון הקודם ב-16 במאי 2011 אישרה הוועדה תיקון שהציע המשרד שלנו לתקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי העוסקים בעבודות גפ"מ).
גל נוי-אפרת: במסגרת התיקון תוקנה גם תקנה 3 לתקנות המקוריות, ובין היתר נקבע כי נטילת דגימת גפ"מ פטורה מרישיון מאת מנהל לענייני בטיחות הגז, וטעונה בין היתר הכשרה והסמכה על-ידי מעבדה מוסמכת.
גל נוי-אפרת: לאחר הדיון נמסר לנו כי המעבדה אינה מוסמכת להכשיר ולהסמיך את נוטלי דגימות הגפ"מ, ולכן נדרש לתקן את נוסח תקנה 3(ב)(3) ומוצע על-ידינו לקבוע כי נטילת דגימת גפ"מ טעונה הכשרה על-פי תוכנית שתאושר על-ידי המנהל.
גל נוי-אפרת: בהתאם לתיקון הזה מתייתרת גם ההגדרה של המונח "מעבדה מוסמכת" בתקנה 1, ולכן נדרש להשמיט מונח זה מתיקון תקנה 1.      שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מסכים לנוסח המוצע, ואנחנו נודה בעד אישור קבלת הוועדה לתיקון הנקודתי.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד התיקון – רוב נגד – אין נמנעים – אין התיקון אושר.
גל נוי-אפרת: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: זהו, סיימנו את התקנות.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, הישיבה הזאת נעולה, הישיבה הבאה מתחילה ב-12:30.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009 של חבר הכנסת אחמד טיבי, חבר הכנסת אברהים צרצור, חבר הכנסת טל אלסאנע וחבר הכנסת מסעוד גנאים (פ/1374).
כרמל שאמה-הכהן: אינני זוכר מה מספר הישיבה בנושא.
אחמד טיבי: האחרונה בקריאה הראשונה, תתחייב.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מתחייב על דברים בעייתיים.
כרמל שאמה-הכהן: לאן הגענו?
אתי בנדלר: דילגנו על סעיף 5, שעניינו בסירוב להעלות נוסע לטיסה, היה דיון אבל הסעיף לא אושר.
אתי בנדלר: דילגנו על סעיף 7(ג) פסקאות 3 ו- 4.
אתי בנדלר: הוספנו עכשיו, בהתאם להנחיית הוועדה באחת מישיבותיה, את סעיף 7א שעניינו סייג לזכאות מטעמי ביטחון.
אתי בנדלר: אושר סעיף 8, הגענו לסעיף 8א שבו התחיל הדיון.
אתי בנדלר: עכשיו השאלה אם אתה רוצה להמשיך מסעיף 8א או לחזור לסעיפים שדילגנו עליהם?
כרמל שאמה-הכהן: 8א, מאיפה שעצרנו.
אחמד טיבי: סעיף 7א הוא סעיף אוטומטי שלא דנים עליו?
אתי בנדלר: בודאי, יש שיטות חדשות, אדוני לא שמע עליהם.
לאה ורון: הפרוטוקול לא יודע שאת מדברת בציניות.
אחמד טיבי: האם אתם רוצים שאצא תוך כדי הדיון הזה?
כרמל שאמה-הכהן: רצוי.
אחמד טיבי: כי בוועדה הזו מקבלים פתקים, מפסיקים ישיבות, מכניסים סעיפים פתאום.
אחמד טיבי: מאיפה הגיע הסעיף הזה?
אתי בנדלר: באחת מישיבות הוועדה הונחיתי להציע - - -
ישראל חסון: על איזה סעיף מדובר?
אתי בנדלר: סעיף 7א, סעיף שכותרת השוליים שלו היא סייג לזכאות מטעמי ביטחון.
אחמד טיבי: מה זה טעמי ביטחון?
אחמד טיבי: בחור שהגיע שלוש שעות לפני טיסה והסלקטור היה עמוס ולא התפנה לבדוק אותו.
ישראל חסון: זו אמירה כללית גורפת, צריך לעשות לה חידוד.
ישראל חסון: אם מגיע בן אדם שלוש שעות לפני, לפי כל הדרישות, לא הספקת לבדוק אותו ולא העלית, מסיבות מוצדקות לא העלית אותו.
ישראל חסון: למה הוא לא זכאי?
ישראל חסון: הוא היה בסדר, אתה היית בסדר, אתה לא מפצה אותו?
אתי בנדלר: השאלה מי צריך לפצות אותו.
אתי בנדלר: נקרא לכל המכלול הזה הטבות, כי יש כל מיני סוגים של הטבות, אני מזכירה, יש נושא של שירותי סיוע ללא תשלום שכאן מדובר רק על מזון משקאות בית מלון במידת הצורך, הסעה לבית המלון ותקשורת להודעה שמשהו לא תקין.
אתי בנדלר: יש נושא של השבת התמורה - - -
אחמד טיבי: מה שמקובל בפיצוי בסעיפים האחרים.
אתי בנדלר: יש מקרה של כרטיס טיסה חלופי, יש עניין של פיצוי כספי ולכל סוג של עילה, כפי שאישרה הוועדה יש את ההטבות הרלוונטיות לאותה עילה.
אתי בנדלר: כשדנו בסעיף שש, כתבתי הערות בצדדים כדי להקל על חברי הכנסת, סעיף שש שכבר אושר שימו לב שכתוב בצד אושר ב- 15 בפברואר 2011 בכפוף לשינוי ככל שיהיה בנושא עיכוב מטעמי ביטחון.
אתי בנדלר: אני מזכירה שאת סוגי ההטבות למיניהן, החובה לתת אותן חלה על חברת התעופה.
אתי בנדלר: חברת התעופה, בצדק, אומרת -אני לא גרמתי לעילה, לא לעיכוב, לא לסירוב ולא לביטול הטיסה אם זה מטעמי ביטחון, לכן אי אפשר להשית עלי את החובה לפצות את הנוסע במקרים האלה.
ישראל חסון: מערכת יחסי הגומלין בין חברות התעופה לבין גורמי הביטחון בשדות התעופה, מאד מורכבים.
ישראל חסון: זה לא דבר פשוט.
ישראל חסון: יש מערכת יחסי גומלין בין חברות התעופה לרשויות הביטחון כמעט בכל נמל בעולם.
ישראל חסון: המערכת הזו היא גם מערכת כלכלית וגם מערכת של אוב-רול, של יכולת קבלת הנחיות, אז שיציעו מה הפתרון שמקובל עליהם.
ישראל חסון: זה לא דבר שאנחנו צריכים להתלבט בו כרגע.
ישראל חסון: זו ההצעה שאנחנו צריכים לשמוע מהם.
אתי בנדלר: אני רק רוצה לציין שההצעה הגלומה בסעיף 7א' גובשה בשיתוף עם השירות, בעקבות ההנחיה שקבלנו.
ישראל חסון: כאחד שהיה שם, אנחנו לא חתומים על הצעה.
אתי בנדלר: אתה מבקש שיגידו מה ההצעה שלהם, זו הצעה, השאלה אם מתחילים את הדיון.
לאה ורון: הוא דיבר על כך שחברות התעופה תאמרנה מה הצעתן.
לאה ורון: הוא דיבר על יחסי הגומלין בין חברות התעופה למערכת הביטחון.
ישראל חסון: יש יחסי גומלין בין חברות התעופה לרשויות הביטחון.
ישראל חסון: יחסי גומלין כלכליים, יחסי גומלין שהן הנחיות של מונחים.
ישראל חסון: דבר אחד ברור בעיני, נוסע שעמד בכל הכללים שנדרשו ממנו ועוכבה יציאתו, זכאי לקבל את התמורה הזו, מי ישלם ואיך, בבקשה שידברו.
כרמל שאמה-הכהן: בכל סיטואציה?
ישראל חסון: בהנחה שעמד בדרישות.
ישראל חסון: אם נוסע מגיע שעה לפני, כשההנחיות הקובעות זה שלוש שעות לפני, הוא לא יקבל.
ישראל חסון: אם הוא הגיע שלוש ורבע שעות לפני ומסיבה כלשהי הביטחון לא יכול היה להתיר לו לעלות ובסוף הוא אושר לעלות אבל הטיסה כבר יצאה.
ישראל חסון: אני לא מדבר על מישהו שמצא את המטען ואתה צריך לשלם לו אחרי זה על זה שהוא לא עלה על המטוס, לא על זה אנחנו מדברים.
ישראל חסון: אדם שעמד בכללים ואושרה עלייתו לבסוף.
ישראל חסון: בגלל תהליך שהמדינה עשתה, לא התאפשרה עלייתו, למה הוא לא זכאי?
כרמל שאמה-הכהן: מי יהיה אחראי על זה?
ישראל חסון: על זה אנחנו מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: לא חברת התעופה.
ישראל חסון: למה לא? יש מערכת יחסי גומלין.
ישראל חסון: אדוני היושב ראש, כולם יגידו לך מי לא, השאלה היא מי כן.
ישראל חסון: בסוף נוכל להחליט החלטה שיכולה להיות גם שרירותית, אם אתה שואל אותי, שהמדינה תשלם, היא קובעת את הכללים, שתשלם.
אחמד טיבי: מי שמממן את השב"כ שישלם.
ישראל חסון: זה אתה.
אחמד טיבי: אפשר להוריד מאתנו את התשלום הזה?
כרמל שאמה-הכהן: נציג השב"כ בבקשה.
ו': אני קודם כל רוצה להגיד שהסיטואציה שתיארת קודם, שהאדם מגיע ואחרי שלוש שעות לא עולה, זה לא המצב שהחוק מתמודד אתו.
ו': הפתרון שהצענו בתוך סעיף 7א', הוא שבכל מצב כזה, ההחלטה לא תהיה של חברת התעופה, אלא אישור שהסיבה לעיכוב היא ביטחונית תהיה בידי גורם חיצוני לחברת התעופה, קצין מוסמך, אדם בכיר אצלנו במערכת, שמוסמך על ידי השר לביטחון פנים, והוא בעצם יהיה האיש שיגיד שאכן הסיבה היא ביטחונית, שלא יהיה מצב ששלוש שעות הסלקטור לא התפנה לטפל בו ועל זה מוותרים לו.
ו': הסיטואציה הזו לא יכולה לקרות.
ו': הסיטואציה מנגד, שהיא הרבה יותר מטרידה, היא שבמצב שבגלל אותו אדם, בגלל שהוא שלח מזוודה ובסוף לא הגיע לטיסה וכל ה- 400 איש אני צריך לפצות אותם.
ו': הבעיה היא לא עם אותו אדם שלא עלה לטיסה, החוק הזה מדבר על פיצוי לכל 400 נוסעי הג'מבו שהטיסה שלהם התעכבה בגלל אותו אחד.
ו': תהיה לי אפשרות או לפצות את כולם, שהמדינה תפצה את כל ה- 400.
ו': פעם שנייה, החוק הזה הוא חוק צרכני מובהק, אני מברך על זה, לכן הוא קובע פה תהליכים פשוטים וקלים לפיצוי.
ו': אותו אדם שבגלל בדיקות ביטחון לא הצליח לעלות על הטיסה, דרכו פתוחה להגיש תביעה.
ו': לא חוסמים את דרכו להגיש תביעה.
ו': שום דבר בחוק לא אוסר עליו להגיש תביעה.
ו': ככל שנגרם לו נזק, אוכל בתביעה שהוא תובע, להסביר למה התעכבתי, במה בדיוק חשדתי.
ו': תאר לך מצב שבו אני צריך להסביר ל- 400 איש מה פסול מצאתי באותו אחד שלא העליתי אותו בזמן.
ישראל חסון: אני חושב שאתה מדבר על סצנה שלא לה אנחנו מתכוונים בחוק.
ישראל חסון: אני גם לא חושב שלכך מתכוון מציע החוק, הוא יושב פה ואני לא צריך לדבר מטעמו.
ישראל חסון: אם מחר קורית לך איזושהי סיבה ביטחונית כזו שאתה מחויב לפרוק את בטן המטוס ודרך אגב, לפי מיטב הבנתי אתה לא מעלה מזוודה אלא אם כן הנוסע עשה צ'ק אין.
אחמד טיבי: עשה צ'ק אין ולא בא לטיסה.
ישראל חסון: אז אתה צריך לפרוק את בטן המטוס ולעלות, אני לא חושב שלזה הוא מתכוון, האם אני טועה?
ו': החוק מדבר על פיצוי לכלל הנוסעים.
ישראל חסון: השאלה אם זה מצב שהוא אפשרי?
ישראל חסון: אם יש סיבה ביטחונית אמיתית לעכב טיסה, למשל אם יש מזוודה ללא נוסע, המטוס לא ממריא עד שלא פורקים את המזוודה.
ישראל חסון: במצב הזה את מעכבת 400 נוסעים בג'מבו.
ישראל חסון: האם הוא יידרש לפצות את 400 הנוסעים?
אתי בנדלר: לכאורה כן.
אתי בנדלר: אני רוצה להסביר משהו לגבי החוק באופן כללי.
אתי בנדלר: עדיין לא הגענו לסעיף הזה אבל אני רוצה להפנות אתכם לסעיף 14 להצעת החוק שעניינו בשמירת דינים ואומר, אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מזכותו של נוסע לפיצוי לפי כל דין.
אתי בנדלר: כבר בתחילת הדיונים בהצעת החוק הזו נשאלה השאלה האם זה חוק שמעניק זכות לפיצוי לפי דיני הנזיקין הכלליים, כי בקשר לכך ישנן אמנות בין לאומיות שישראל חתומה עליהן, מה מותר ומה אסור.