GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה טבצנ'יק: התועלות הציבוריות והתחלואה שתימנע על-ידי פיתוח המשק הסולארי, צריכות להיכלל באומדן הכלכלי כשלוקחים בחשבון את התעריפים.
דנה טבצנ'יק: ויתרתי על רוב הטיעונים.
דנה טבצנ'יק: אבל, הדבר האחרון שאציין הוא שנכון להיום הביקוש הולך וגדל, וחייב לנהל אותו, ולא צריך לתת לו לרוץ קדימה.
דנה טבצנ'יק: אחת מהדרכים היא גם לנהל את משק האנרגיות המתחדשות על-ידי קביעת תוכנית לאומית ביחד תוכנית אב למשק האנרגיה.
דנה טבצנ'יק: תודה.
רוברט אילטוב: נציג המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.
חוני קבלו: שמי חוני קבלו ואני מאגף הכלכלה במשרד להגנת הסביבה.
חוני קבלו: מפאת קוצר הזמן אני רוצה להתייחס רק לשתי נקודות שהועלו פה במהלך הדיון.
חוני קבלו: נקודה ראשונה היא נושא של עלויות ותועלות מאנרגיות מתחדשות.
חוני קבלו: כאמור, אפשר להיכנס לחישובים הפרטניים – ולא נעשה את זה כאן כמובן - ביחס למה ערך פרמיית זיהום האוויר שנמנעת ומה שוויה, מה ערך עלות הנמנעת לחברת החשמל, וכו' וכו'.
חוני קבלו: מה שצריך להוסיף לתחשיבים האלה – ואני פונה פה למשרד האוצר, זה לא הופיע בניתוחים שלהם – הוא באמת כל סוגיית התרומה לתעסוקה בפריפריה, ופיתוח התעשייה.
חוני קבלו: ברגע שהדבר הזה יהיה מוסכם ובהתייחס לעובדה שיתר ההיבטים ניתנים לגישור בסופו של דבר, נוכל להגיע לתעריף אחד שמשקף את התועלות מייצור אנרגיה מתחדשת.
חוני קבלו: זה מביא אותי לנקודה השנייה - איך להגיע אליו.
חוני קבלו: אנחנו פה מדברים על מכסות ומכסות.
חוני קבלו: יצרנו פה שיח מכסות במקום שיח תעריפים.
חוני קבלו: יש פה כל-כך הרבה חברות.
חוני קבלו: אנחנו כל הזמן מדברים על מכסות כאשר למעשה את התחרות הגדולה שיש בין החברות הללו אנחנו לא מצליחים לנצל כי התעריף הוא אחיד, והמכסה היא קבועה.
חוני קבלו: מדברים פה מהפרספקטיבה הכלכלית שצריכה להנחות את משרד האוצר.
חוני קבלו: במקום שתהיה איזושהי תועלת למשק מהתחרותיות הזאת - - -
רוברט אילטוב: האם אתם מדברים?
חוני קבלו: בוודאי.
חוני קבלו: במקום שיהיה לנו מתווה מדורג של תעריפים פוחתים תוך ניצול ירידת מחירי הפנלים העולמי, ובסופו של דבר נגיע לאותו תעריף תועלות שעליו דיברנו שזו הדרך הנכונה לנהוג, אנחנו מדברים פה על מגה-ואט אחד יותר או מגה-ואט אחד פחות, ועושים פה סחר-מכר להעביר 40 מגה לפה ו-60 מגה לשם.
חוני קבלו: כל זה במקום להכין תוכנית אחת פשוטה וברורה.
רוברט אילטוב: מסתבר שהסחר-מכר הזה הוא נקודה מאוד חשובה.
רוברט אילטוב: זה אחד הדברים שבאמת משפיעים על השוק.
רוברט אילטוב: יכולה להיות פה תחרות אמיתית – אתה צודק.
רוברט אילטוב: אין מה לעשות, הוויכוח הגדול הוא במכסות הקטנות האלה של 40, 50 מגה, האם אנחנו מוסיפים לשם, האם הממשלה מוכנה להוסיף?
רוברט אילטוב: זה הקיום של אותן חברות, ושל אותן אלפי משפחות שיש להם פה פרספקטיבה למצוא את הפרנסה שלהן שעליהן אנחנו מדברים, וגם לפתור את בעיות איכות הסביבה.
אודי אדירי: אני אתייחס לכמה דברים.
אודי אדירי: הממשלה, וזה לא משרד האוצר, זה מינהל התכנון נתן עדיפות ברורה ומוחלטת לפריפריה בכל מה שנוגע למתקנים קרקעיים.
אודי אדירי: מתקנים קרקעיים ממשיים ניתן להקים רק בפריפריה באזורים שקבע מינהל התכנון, והתעדוף לפריפריה פה הוא כמעט מוחלט.
אודי אדירי: גגות אפשר להקים בכל מקום.
אודי אדירי: אני מכיר את הנתונים, והנתונים הם נכונים, שגם רוב הגגות קמים בפריפריה.
אודי אדירי: לגבי זה שהגגות נגמרים והפרנסה וכן הלאה – אני לא מקל ראש בזה, וכל דבר צריך ללמוד לעומק.
אודי אדירי: אבל, נציין רק עובדה אחת.
אודי אדירי: עד היום הוקמו במדינת ישראל כ-120 מגה-ואט גגות.
אודי אדירי: כרגע, קודם כל, יש מכסה של 300 מגה-ואט של מתקנים בינוניים שלפחות מהבקשות שאנחנו מקבלים מרשות החשמל אנחנו למדים שחלקה הגדול, או חלק גדול ממנה, אם לא רובה, יהיה בגגות.
אודי אדירי: זאת אומרת, אף אחד לא מדבר על עצירת הענף.
אודי אדירי: נכון, לא מדובר על הרחבה שלו.
אודי אדירי: אני לא חושב שמדובר על עצירה ובלימה.
אודי אדירי: יש כאלה שאומרים לי שיש גגות קטנים ובינוניים, זה לא אותם עובדים.
אודי אדירי: כל דבר אפשר ללמוד לעומק, אבל אני בספק לגבי הנקודה הזאת.
אודי אדירי: נשאלנו אם יש התחייבות של האוצר כלפי מישהו, אין שום התחייבות.
אודי אדירי: מה שיש זה החלטת הממשלה.
אודי אדירי: האוצר לא התחייב מעולם לשום בעל שדות.
זאב פרץ: - - -תעדוף גגות.
מר אלוש: הנושא של יותר מ-15%, איפה זה?
מר אלוש: אנחנו ביקשנו אותו.
אודי אדירי: ביקשת אותו, אתה יכול לקבל.
אודי אדירי: דנה ביקשה שבוע שעבר וקיבלה.
אודי אדירי: כל מי שמבקש מקבל.
אודי אדירי: תבקש – תקבל.
אודי אדירי: יש פה רבים באולם הזה שקיבלו אותו.
אודי אדירי: אמרתי – אין התחייבות.
אודי אדירי: לאוצר פה אין אידיאולוגיה.
אודי אדירי: התעדוף הספציפי איזה טכנולוגיה יותר טובה למשק החשמל זה הרבה יותר בתחום אחריות של משרד התשתיות.
אודי אדירי: אם התעריף הוא זהה אנחנו לא רואים שום פסול בגגות לעומת מתקנים גדולים.
לאה ורון: אדוני לא ברשות דיבור, וזה לא דיאלוג.
רוברט אילטוב: חברים, אנחנו לא בדיאלוג.
רוברט אילטוב: זה ועדת כנסת.
רוברט אילטוב: לגבי מה שהעלה פה כאן נציג הגנת הסביבה – אני חושב שהוא חידד את מה שאמרתי קודם.
רוברט אילטוב: אין ויכוח על העלות בתעריף החשמל.
רוברט אילטוב: כן, יש ויכוחים לא מאוד גדולים.
רוברט אילטוב: אבל, יש ויכוחים על התועלות, איך מודדים אותן, כמה שווה התועלת לפריפריה.
רוברט אילטוב: נכון שבדברים האלה אין עוד הסכמות.
רוברט אילטוב: אבל, אין מחלוקת על העלות בתעריף החשמל.
רוברט אילטוב: את זה הציבור ישלם בחשמל.
רוברט אילטוב: יכול להיות שיש לזה תועלות שאנחנו אולי לא מכמתים אותן מספיק טוב.
רוברט אילטוב: אנחנו סבורים שכן, הגנת הסביבה סבורים שלא, והוויכוח הוא לגיטימי.
רוברט אילטוב: אבל, אני לא חושב שיש מחלוקת על העלויות.
רוברט אילטוב: שאלו פה על עלות משקית של כל 100 מגה-ואט – אמרתי, עלות של 100 מגה-ואט, תלוי בתעריפים, היא למעלה מ-100 מיליון שקל בשנה לצרכני החשמל.
רוברט אילטוב: אנחנו הרבה צרכנים, ואפשר לראות איך זה מתחלק.
רוברט אילטוב: אבל, זאת העלות.
קריאה: אודי, מה לוח הזמנים להפשרה?
לאה ורון: זה לא שאלות ותשובות.
לאה ורון: תסלח לי.
קריאה: הוא גם חבר מליאה, הוא לא רק נציג אוצר.
קריאה: מה לוח הזמנים להפשרה?
אודי אדירי: קודם כל, אני חושב ששמעת כאן שיש מחלוקות לגבי ההצעה ביום ראשון.
אודי אדירי: אם ההצעה תעלה בממשלה ביום ראשון ותאושר, אני מניח שהרשות כמו שאני מכיר את הרשות, מייד לאחר מכן תטפל בהסדרה של ההקפאה, אין לי ספק.
אודי אדירי: הרשות מאוד רוצה לקדם את זה.
אודי אדירי: אם זה יתעכב בממשלה זה יכול לגרור עיכובים.
אודי אדירי: שמענו כאן דעות לכאן ולכאן.
אודי אדירי: רבים ביקשו לעצור את ההחלטה.
אודי אדירי: אבל, ברגע שההחלטה תאושר בממשלה אני בטוח שהרשות תעשה את המיטב.
תמיר קפלינסקי: האם משרד האוצר עשה בדיקה על התועלות למשק בין הגגות לבין הקרקעות לפני שהוא מעלה ביום ראשון לדיון?
תמיר קפלינסקי: ביום ראשון יוצאים מיליארדים להחלטה שהיא אל-חזור.
תמיר קפלינסקי: - - -
לאה ורון: זה הרי לא שאלה, זו הצהרה.
רוברט אילטוב: חברים, אם תוך שלוש שניות לא יהיה פה שקט, אני נועל את הישיבה בלי החלטה.
רוברט אילטוב: אני מבקש לשמור על הסדר.
רוברט אילטוב: אתם פה יותר ממאה איש, לא עשרים-שלושים איש.
רוברט אילטוב: לכן, זה בלתי אפשרי לנהל את הדבר הזה.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לנצח, אנחנו לא רוצים להתווכח.
רוברט אילטוב: אם אתם רוצים להתווכח – בואו נתווכח ונסיים את הסיפור.
רוברט אילטוב: קודם כל, תודה על הדברים.
רוברט אילטוב: יש לנו פה בהחלטות הוועדה הרבה מאוד בקשות למשרדי הממשלה, ואני רוצה להקריא: בתום הדיון ולאחר ששמענו את נציגי הממשלה ונציגי החברות הפועלות בתחום האנרגיה הסולארית שעל-פי החלטה - - -
לאה ורון: על-פי ההחלטה לאקדמיה ללשון עברית, הם מציעים לקרוא לאנרגיה סולארית, אנרגית שמש או אנרגיה שמשית.
לאה ורון: זוהי הערת אגב, וסליחה.
רוברט אילטוב: הם הציעו לנו, ואנחנו נשקול את הדבר הזה.
רוברט אילטוב: קודם כל, אני רואה בחומרה רבה את העובדה שראשי המשרדים האמונים על הנושא לא הגיעו לדיון החשוב הזה, והסתפקו בשליחת נציגים שהם מקצועיים ונחמדים.
רוברט אילטוב: עם זאת, נושא אנרגיות מתחדשות הוא נושא בעל חשיבות לאומית, ולכן ראוי היה שבכירי המשרדים והגופים שעוסקים בכך יגיעו.
רוברט אילטוב: ההבטחה השלטונית שעליה דיברנו פה היא הבטחה חשובה, ואם נעשו טעויות צריך לתקן את הטעויות תוך כדי.
רוברט אילטוב: אבל, לא להפר את ההבטחה בשום פנים ואופן.
רוברט אילטוב: אנחנו מדינה מתוקנת, אנחנו רוצים להיות מדינה מתוקנת.
רוברט אילטוב: ברגע שיש החלטה והבטחה שלטונית – זה טוב לוודאות העסקית של המשקיעים.
רוברט אילטוב: זה מעביר מסר למשקיעים.
רוברט אילטוב: אנחנו חייבים לעמוד מאחורי החלטות שלטוניות.
רוברט אילטוב: ולכן, אני לא רק מבקש, אני דורש להפשיר את ההקפאה שישנה, ולהמשיך בנושא אנרגיות מתחדשות כמה שיותר מהר.
רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה מבקשת ממנכ"ל משרד ראש הממשלה לכנס את ועדת המנכ"לים במשרדים שקשורים לתחום האנרגיה המתחדשת, אשר תגיש לאישור ממשלה לאחר בחינת הצרכים תוך שלושה חודשים המלצות למדיניות כוללת למשק האנרגיה המתחדשת עד שנת 2020, תוך בחינת עלויות ותועלות למשק הישראלי.
רוברט אילטוב: הנושא השלישי, ועדת הכלכלה ממליצה לממשלה לקיים דיון נוסף לזה שיבוא ביום ראשון.
רוברט אילטוב: אני מבין שיש עדיין דברים שלא הגעתם בהם להסכמה, וכנראה שגם לא תגיעו.
רוברט אילטוב: ההמלצה היא שיהיה דיון בממשלה על מנת לקדם שורה של החלטות בתחום האנרגיה המתחדשת, בחינה מחודשת של עלות הייצור, ושל המחירים המובטחים ליזמים לאנרגיה מתחדשת.
רוברט אילטוב: הוועדה ממליצה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל להקים ועדת משנה להאצת תהליכים לאישור רישיונות חשמל.
רוברט אילטוב: לא ייתכן שהאישורים לוקחים כל-כך זמן.
רוברט אילטוב: אם יש צורך בתוספת כוח-אדם, צריך למצוא את הפתרונות.
רוברט אילטוב: ואם יש בעיה בירוקרטית זו או אחרת אז צריך למצוא את הפתרון, ובאופן דחוף.
רוברט אילטוב: ואם יש צורך בשירותיה של ועדת הכלכלה או בחברי כנסת להזזת הנושאים האלה, אנחנו לרשותכם.
רוברט אילטוב: לא ייתכן שנושא חשוב זה לא יטופל כראוי.
רוברט אילטוב: לא יכול להיות שאתם במשך תקופה ארוכה תתנו ממש מעט אישורים.
רוברט אילטוב: יש יותר מאלף בקשות, ואנחנו עומדים על קצב של כעשר בקשות בחודש.
רוברט אילטוב: זה מעט מידיי.
רוברט אילטוב: זה שנה של המתנה, וזה הרבה מאוד בירוקרטיה.
רוברט אילטוב: לכן, צריך למצוא פתרון לצוואר הבקבוק במהירות האפשרית.
רוברט אילטוב: כמובן שאנחנו רוצים מכם גם את נושא ההסדרה למתקנים גדולים וגם לכל הפתרונות האחרים – למצוא את השיטות המהירות והיעילות להסדרה ולאישור הנושא.
רוברט אילטוב: אנחנו מבקשים מכם גם לפרסם בתוך זמן קצר שימוע ציבורי המזמין את הציבור לפרט מה הן עלויות ייצור החשמל בטכנולוגיה הפוטו-וולטאית בהסדרות שונות.
קריאה: האם אתה יכול להגדיר מהו "זמן קצר"?
קריאה: חודש, חודשיים, שלוש?
רוברט אילטוב: זמן קצר זה זמן קצר.
רוברט אילטוב: זה בין שלושה חודשים לחצי שנה.
רוברט אילטוב: אני תמיד נוטה לזמנים יותר קצרים.
רוברט אילטוב: אבל, זה צריך להיות זמן סביר כי אנחנו עדיין מדברים על מערכות מורכבות, בירוקראטיות, וחשוב לתת להם את הזמן על מנת שלא יעשו טעויות, ואחר כך לא יקפיאו מחדש את כל התהליך שאנחנו עדים לו.
רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה תשקול להקים ועדת משנה לנושא כדי שאנחנו באמת נפקח ונבדוק את הנושאים, את ההתקדמות שלהם, ואת פתרון הבעיה.
רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה תקדם בדחיפות הצעות חוק בנושא אנרגיה מתחדשת, ככל שמליאת הכנסת תעביר אליה.
רוברט אילטוב: בכך אנחנו מסיימים את הדיון בוועדה.
רוברט אילטוב: אני מודה לכולם, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: זו ישיבה שישית שוועדת הכלכלה מקיימת בהכנת החוק לקריאה ראשונה במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: כולנו צפינו באירועי נתב"ג האחרונים, וראינו מה יכול לקרות לנוסעים בעקבות עיכובים ודחיות, וכרגע לא משנה הסיבה.
כרמל שאמה-הכהן: חשוב להסדיר את הנושא הזה של היחסים בין הלקוח לחברות התעופה, ולעגן את זה בנורמות ברורות ומאורגנות.
אתי בנדלר: בסעיף 7, שעניינו ביטול טיסה אושרו סעיפים (א)-(ג)(1),(ג)(2).
אתי בנדלר: הגענו לפסקה (3), שעדיין לא אושרה.
אתי בנדלר: דילגנו על פסקאות (3) ו-(4).
אתי בנדלר: פיסקה ג(1) החדשה אושרה.
אתי בנדלר: בסעיף 7, שעניינו ביטול טיסה, הגענו לפסקה (3)ו-(4), שטרם אושרו.
אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) עניינו בנסיבות בהן הנוסע לא יהיה זכאי לפיצוי כספי במקרה של ביטול טיסה.
אתי בנדלר: פיסקה (3) עניינה סיכול.
אתי בנדלר: הוועדה החליטה לדלג על העניין, כדי לדון בשאלה האם סיכול רלוונטי אך ורק לביטול טיסה או גם לעיכוב וסירוב להעלות נוסע לטיסה.
אתי בנדלר: הוחלט לדון בזה בהיבט רחב יותר.
כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו ממשיכים?
אתי בנדלר: אני חושבת שכדאי להמשיך לפי הסדר הרץ, עם סעיף קטן (ד), ולחזור לנושא הסיכול בהמשך.
אתי בנדלר: יש כאן שאלות כלליות שצריכים לדון בהן: סיכול מטעמי שביתה או השבתה, סיכול מטעמי ביטחון ומטעמים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו מתחילים עם סעיף 7(ד).
אתי בנדלר: קוראת סעיף 7(ד): "מפעיל טיסה או מארגן המודיע לנוסע על ביטול טיסה יציג בפני הנוסע אפשרויות הגעה חלופיות ליעד הסופי שאליו ביקש להגיע".
אתי בנדלר: ככל שיש הערות, נשמח לשמוע.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש הערות לסעיף?
כרמל שאמה-הכהן: אם אין הערות, נעבור להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים אין סעיף 7(ד) התקבל
אתי בנדלר: האם כנ"ל לגבי סעיף קטן (ה) שהוקרא?
כרמל שאמה-הכהן: האם יש הערות לסעיף קטן (ה)?
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים אין סעיף 7(ה)התקבל
אתי בנדלר: קוראת סעיף 8: החליט מפעיל טיסה או מארגן על העברת נוסע למחלקה ברמה הגבוהה מזו הנקובה בכרטיס הטיסה שהונפק לו – לא ידרוש מהנוסע תשלום נוסף בשל העברה כאמור.
אתי בנדלר: החליט מפעיל טיסה או מארגן על העברת נוסע למחלקה ברמה הנמוכה מזו הנקובה בכרטיס הטיסה שהונפק לו – ישיב לנוסע, בתוך שבעה ימים ממועד הטיסה, סכומים כאמור בתוספת השנייה.
לאה ורון: אולי מישהו יכול להבהיר את פסקה (ב) בסעיף 8.
לאה ורון: מה זאת אומרת מפעיל הטיסה מחליט להוריד נוסע מהמחלקה?
אתי בנדלר: יש מקרים כאלה.
אתי בנדלר: נניח שקנית כרטיס למחלקת עסקים או למחלקה הראשונה, מגיעה אישיות מאובטחת או רמת מעלה, וחייבים לפנות את המקום.
לאה ורון: כלומר, זה ללא הסכמת הנוסע.
אתי בנדלר: ודאי שללא הסכמת הנוסע.
אתי בנדלר: מתי הנוסע ששילם בעד כרטיס למחלקת עסקים או למחלקה הראשונה מסכים שיעבירו אותו למחלקה הכלכלית?
דפנה עין דור: אם כדור השינה התחיל לעבוד לפני.
אתי בנדלר: מפעילי הטיסה צריכים להתייחס לשאלה, האם בכל מקרה, בהתאם לתנאים הנקובים בכרטיס הטיסה שמונפק לנוסע, מופיע תנאי שהמפעיל יהיה רשאי להעביר את הנוסע למחלקה אחרת.
אתי בנדלר: אני מניחה, שקיים תנאי כזה.
אתי בנדלר: אני אשמח לשמוע התייחסות לכך.
ורד וייץ: ההתייחסות שלי היא לא לשאלתה של היועצת המשפטית.
ורד וייץ: יש כאן השלכה על סעיפים שונים.
ורד וייץ: הדרישה שלנו היא להחריג את החוק במצב של שביתה והשבתה באופן כללי.
אתי בנדלר: אבל אנחנו לא דנים בכך עכשיו.
ורד וייץ: אני מייד אומר למה אני אומרת את הדברים עכשיו.
ורד וייץ: אני רוצה שיובן, שאנחנו עדיין לא יודעים מה תהיה התוצאה בסופו של דבר.
ורד וייץ: אנחנו רוצים שההחרגה תהיה גם לגבי הסעיף הזה.
ורד וייץ: זה שאנחנו כרגע לא נכנסים לרזולוציה ולא אומרים, שבמקרה שהשדרוג יהיה בגין שביתה או השבתה, זה לא אומר שאנחנו מוותרים על הטענה גם בהקשר הזה.
ורד וייץ: אני רואה לפי הפנים שלכם שאני צריכה להסביר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: האם את מדברת על זכות השביתה?
אתי בנדלר: האם העברת נוסע ממחלקה למחלקה קשור לזכות השביתה?
ורד וייץ: זה יכול להיות קשור.
אחמד טיבי: איך מעבירים נוסע ממחלקת עסקים למחלקה הכלכלית בגלל שביתה?
ורד וייץ: יכול להיות שהעיצומים יהיו כאלה שאין שרות במחלקת עסקים.
אחמד טיבי: האם היה עד עכשיו מקרה כזה?
ורד וייץ: לא, אבל זאת אפשרות.
ורד וייץ: לכן, אני רוצה לומר בגדר הצהרה שיש לבקשה שלנו השלכה גם על סעיף כזה.
ורד וייץ: אנחנו כבר הצגנו את העמדה בנוגע לזכות השביתה, ולמה אנחנו חושבים שזו החרגה נכונה וראויה.
כרמל שאמה-הכהן: אין צורך להרחיב בסוגיה הזו ולהעמיק, כי דיברנו עם ההסתדרות וקבענו להיפגש בנושא, בין אם זה יהיה לקראת הקריאה הראשונה, ובין אם זה יהיה לפני הקריאה השנייה והשלישית.
כרמל שאמה-הכהן: דיבר איתי יו"ר הארגון שלכם, וביקש ממני לקיים ישיבה מסודרת בעניין.
ורד וייץ: אני מודה לאדוני.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נשים את זה כרגע בצד.
רון חלפון: אני מבקש להתייחס למועדים בהם יועבר הפיצוי.
רון חלפון: בסעיף 3(א) שאושר על ידי הוועדה, נקבע שהפיצוי יועבר תוך 21 ימים.
רון חלפון: אנחנו מציעים שתהיה אחידות בהוראות.
אחמד טיבי: באיזה סעיף?
רון חלפון: סעיף 3(א).
לאה ורון: הוא מבקש להעתיק משם.
לאה ורון: תגיד מה נאמר שם, ומה אתה מציע.
אתי בנדלר: למה צריך את אותו הדין להחיל על שני המקרים?
אתי בנדלר: במה זה משרת את הצרכנים ולא רק את חברות התעופה?
רון חלפון: במסגרת סעיף 3(א) הוועדה קיבלה את עמדת חברות התעופה, שלהשיב תוך 7 ימים זה קצת בעייתי.
רון חלפון: זה משהו שקשה לעמוד בו.
רון חלפון: הוועדה קיבלה את העמדה הזו, ואנחנו מציעים שתהיה אחידות ולא יותר מזה.
לאה ורון: ויאמר מה?
רון חלפון: ויאמר: 21 ימים במקום 7 ימים, כמו שתוקן בסעיף 3(א).
סלעית קולר: זה לא אותו מקרה.
סלעית קולר: כאשר מדובר בעיכוב טיסה, צריך לפצות את כל הנוסעים.
סלעית קולר: מדובר בבלגן גדול, ולכן יכול להיות ש-21 ימים זה הגיוני.
אתי בנדלר: היו"ר מבקש להבין את ההקשר.
אתי בנדלר: סעיף 3, שאליו עו"ד חלפון מפנה את הוועדה, דן באופן כללי בסוגי ההטבות השונות.
אתי בנדלר: בפסקה (2)(א) מדובר "בהשבת תמורה בהתאם להוראות אלה תהיה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או בוטלה, או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, ובלבד שהנוסע בחר שלא לטוס בטיסה שהציע לו מפעיל הטיסה או המארגן שעיכב או ביטל את הטיסה.
אתי בנדלר: מפעיל טיסה או מארגן ישלם את התמורה כאמור בתוך 21 ימים מיום שפנה הנוסע בכתב למפעיל הטיסה או למארגן".
אתי בנדלר: כאן מדובר על ביטול טיסה, עיכוב טיסה כללית, שנפגעים ממנו הרבה מאוד נוסעים, יש להניח.
אתי בנדלר: כלומר, כלל הטסים בטיסה מסוימת.
אתי בנדלר: יש הרבה מאוד בירורים לברר לגבי כל אחד: האם הציעו להם או לא הציעו להם טיסה חלופית בהתאם לאמור באותה פסקה.
אתי בנדלר: עכשיו מבקש עו"ד חלפון, שככל שמדובר בנוסע מסוים שהעבירו אותו למחלקה אחרת וצריכים לתת לו פיצוי, יחול אותו דין.
סלעית קולר: מדובר פה על מקרים בודדים, בהם מעבירים אדם באופן ספציפי, ששילם על כרטיס למחלקה אחרת.
סלעית קולר: אין שום סיבה לחכות כל כך הרבה זמן.
סלעית קולר: לא מדובר בכמות של אנשים.
סלעית קולר: אני לא רואה פה חברת תעופה שבאה ואומרת שהיא עושה את זה באופן סיטונאי.
סלעית קולר: מדובר במקרים בודדים, ואפשר לדאוג לפיצוי הזה אפילו באופן מיידי, אבל תבדקו אצלכם אם שבוע זה נראה לכם בלתי סביר.
סלעית קולר: לי נראה, שאפילו באופן מיידי אפשר לדאוג לדברים האלה.
סלעית קולר: הדבר השני – מה קורה עם ההפרש של הכסף ששילמתי במסגרת החוזה כדי לטוס במחלקה ראשונה?
סלעית קולר: אמנם בסעיף בחוק כתוב שאפשר לתבוע כל דבר נוסף, אבל אם אנחנו כבר מסדירים את העניין הזה, בוודאי שצריכה להיות פה התייחסות לעובדה ששילמתי כרטיס טיסה במחיר מלא.
סלעית קולר: זה צריך להיות ההפרש.
כרמל שאמה-הכהן: האם היום חברת תעופה יכולה להוריד אדם ממחלקת עסקים למחלקה הכלכלית גם בתוך שדה התעופה, בלי הודעה מראש?
סלעית קולר: כן, אבל זה קורה במקרים בודדים.
סלעית קולר: הרי גם הם לא רוצים לקחת נוסע שמוכן לשלם עבור כרטיס יקר יותר ולהוריד אותו לדרגה יותר נמוכה.
כרמל שאמה-הכהן: האם לא נכון לתת התראת מינימום במקרים כאלה?
סלעית קולר: הם לא יכולים לדעת.
סלעית קולר: זה בדרך כלל קורה מיידית.
כרמל שאמה-הכהן: מישהו תיאר לי סיטואציה: יש קבוצת לקוחות יוקרתית של חברה מסוימת, שמבקשת לעלות לטיסה, ואז מורידים מישהו למחלקה הכלכלית.
יהודית גריסרו: ממש לא.
תמר פינקוס: לאחרונה היו צריכים להעלות אדם באופן דחוף לניתוח, הוא היה צריך לשכב, ולכן העבירו אותו למחלקת עסקים והורידו אדם ממחלקת עסקים למחלקה הכלכלית.
תמר פינקוס: זה דבר שאין לו התראה מוקדמת.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל, האם יש מצב שבו לקוחות פלטינום של אל על דוחקים אחורה לקוחות שקנו כרטיס.
יהודית גריסרו: אלה לא המקרים.
יהודית גריסרו: אני אשמח להסביר.
יהודית גריסרו: אני סמנכ"ל שירות באל על.
יהודית גריסרו: אני רוצה להבהיר, שמבחינתנו כל אירוע של שנמוך לקוח הוא אירוע רע.
יהודית גריסרו: אנחנו עושים הכל על מנת להימנע ממנו.
יהודית גריסרו: אנחנו ממש לא "ששים אלי קרב".
יהודית גריסרו: אין לי כאן את הנתונים המדויקים, אבל היקף התופעה שאנחנו מדברים עליה הוא קטן מאוד.
יהודית גריסרו: אני אתן דוגמא למקרים היותר שכיחים: היה אמור לטוס מטוס בגודל מסוים עם מספר מסוים של מושבים במחלקת עסקים, אבל השתנה סוג המטוס בגלל תקלה או עיכוב שהגיע מיעד אחר, ולכן אין מספיק מושבים במחלקת עסקים.
יהודית גריסרו: צריך להוריד חלק מהאנשים.
יהודית גריסרו: הפרקטיקה היא כזו: לפני שאנחנו באים לאנשים וכופים עליהם, אנחנו קודם כל מחפשים מתנדבים.
יהודית גריסרו: אני רוצה לספר לחברי הוועדה, שיש לא מעט אנשים שמתנדבים לעשות את זה.
יהודית גריסרו: אחרי שבחרנו לעשות את זה, אחרי שלא מצאנו מתנדבים, יש כללים.
יהודית גריסרו: עושים את זה על פי סדר של ערך לקוח.
יהודית גריסרו: בשאלה שלך, אדוני היו"ר, מסתתר משהו כאילו עכשיו מגיעים לטיסה ואנחנו מנסים לקדם את פלוני אלמוני.
יהודית גריסרו: זה ממש לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן מראש אתם יודעים על החלפה של מטוס?
יהודית גריסרו: זה תלוי.
יהודית גריסרו: אנחנו יכולים לדעת גם חצי שעה לפני שעושים בורדינג.
יהודית גריסרו: יכול להיות, שבזמן שעושים בורדינג מתגלה שסוג של מטוס מסוים הוא לא שמיש וצריך להעמיד מטוס אחר מבחינת הקונפיגורציה.
יהודית גריסרו: כאשר אנחנו יודעים את זה מראש, כמו באירועי הדלק, אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול לנקות או לפנות את הטיסה ברגע שאנחנו יודעים.
יהודית גריסרו: זה לא מסוג הדברים שאנחנו דוחים.
יהודית גריסרו: מבחינתנו, זה אירוע שהוא אירוע רע.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אין דבר כזה בתקנון שלקוח פלטינום של אל על....
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שהציגו לי בתלונה שקיבלתי.
יהודית גריסרו: אני אשמח להתעמת עם מי שהציג את זה.
יהודית גריסרו: יש אצלנו ערך לקוח.
תמר פינקוס: מה זה ערך לקוח?
כרמל שאמה-הכהן: לפי מספר המיילים שהוא טס?
יהודית גריסרו: לפי סוג הכרטיס שהוא קנה, הכסף שהוא שילם עליו ועוד כללים.
יהודית גריסרו: זה נושא לכמה וכמה ישיבות.
יהודית גריסרו: נשמח לשטוח בפניכם את הדברים.
יהודית גריסרו: זה ממש לא בגלל הטיעון הזה.
אתי בנדלר: יש לי שאלת השלמה.
אתי בנדלר: האם עולה מדברייך, שקודם כל צריך לסייג את תחולת הסעיף כך שהסעיף הזה יחול רק אם לא הוסכם על פיצוי בין המפעיל לבין הנוסע?
אתי בנדלר: ייתכן שאתם אומרים למישהו: תרד, נחזיר לך את מחיר כרטיס הטיסה, נחזיר 50% ממחיר כרטיס הטיסה, נחזיר 20% ממחיר הטיסה, ואז אין טעם להפעיל את המנגנון הזה.
יהודית גריסרו: זה בדיוק הדבר הבא שרציתי לומר.
יהודית גריסרו: קודם תיארתי לכם שיש מתנדבים שמוכנים לעשות את זה.
יהודית גריסרו: הם לא עושים את זה בגלל שיש להם סנטימנטים מיוחדים לחברת אל על.
יהודית גריסרו: הם עושים את זה, כי התגמול והפיצוי שאנחנו מעניקים הוא ראוי.
יהודית גריסרו: לפעמים הוא אפילו אטרקטיבי עבורם.
יהודית גריסרו: יש לנו מתנדבים.
יהודית גריסרו: אני יכולה להגיד, שב-60%-70% מהמקרים אנחנו לא צריכים לכפות.
יהודית גריסרו: אנחנו מוצאים מתנדבים.
סלעית קולר: תוך כמה זמן אתם נותנים את זה?
יהודית גריסרו: כאשר הם עוזבים את הדלפק ולא עולים על הטיסה או עולים למחלקה אליה הם לא רכשו כרטיס, הם יודעים בדיוק מה הם הולכים לקבל מאיתנו.
סלעית קולר: אנחנו רוצים שגם מי שפה יידע.
יהודית גריסרו: לדעתי, זה לא צריך להיות בחקיקה.
קרן כהן סעד: חשוב לציין, שזו חברה גדולה.
קרן כהן סעד: בשום חברה עסקית לא מתנהלים דברים תוך 7 ימים.
קרן כהן סעד: זה קשה לביצוע.
קרן כהן סעד: 21 יום זה זמן סביר לבצע החזרי תשלומים, וזה לא משנה מה הסיבה ואיזה סעיף.
קרן כהן סעד: זה לא רלוונטי גם כמה זה קורה, אם זה סיטונאי או פרטני.
קרן כהן סעד: בחברה עסקית קשה לבצע דברים תוך 7 ימים.
מירי אילדיס: לעיתים אנחנו צריכים להעביר את ההוראות לחשבים בחו"ל.
מירי אילדיס: מדובר בנוסעים שהם לאו דווקא ישראלים, ולפעמים הם נמצאים במקומות מאוד רחוקים.
מירי אילדיס: זה לוקח זמן להמיר את הכסף למטבע מקומי.
מירי אילדיס: התהליך הזה לוקח זמן.
יהודית גריסרו: אם המטרה של הסעיף היא לא להותיר את האיש באי ודאות, אז אי הוודאות מתפוגגת במקום.
הילה דוידוביץ: רציתי לשאול, מה קורה אם מישהו בגלל סיבות רפואיות שדרג את עצמו למחלקה אחרת בגלל שהוא צריך את הכיסא המרווח.
הילה דוידוביץ: איך הפיצוי עוזר לו במקרה הזה?
תמר פינקוס: קנה מראש.
הילה דוידוביץ: נניח שאדם קנה מראש כרטיס במחלקה יקרה, כי יש לו בעיות ברגליים.
הילה דוידוביץ: או אישה בהריון, למשל.
הילה דוידוביץ: מה עוזר לה הפיצוי?
יהודית גריסרו: מי שמנהל את התהליך אלה בני אדם.
יהודית גריסרו: אגב, אנחנו אוהבים את הלקוחות שלנו מאוד.
יהודית גריסרו: אחד הדברים שאנחנו הכי רוצים בעולם, זה שהם יהיו שבעי רצון.
יהודית גריסרו: בדיוק בשביל זה עושים את זה מנהלים.
יהודית גריסרו: אם צריך להפעיל שיקול דעת, כי האיש שיצא על פי הרשימה נוסע לניתוח שיש לו מועד, אז אנחנו לא נוריד דווקא אותו.
הילה דוידוביץ: אלה המקרים הקיצוניים.
יהודית גריסרו: את נתת את המקרה הקיצוני, ואני מגיבה.
תמר פינקוס: אני רוצה להאיר את תשומת לבכם בנוגע לעניין של ה-21 יום.
תמר פינקוס: בחוק הגנת הצרכן, בביטול עסקאות טיסה, ההחזר הוא תוך 14 יום מרגע הביטול.
תמר פינקוס: עד היום לא שמענו שיש בעיה, מבחינת המערכת הכלכלית והכספית, להשיב את זה תוך 14 יום.
תמר פינקוס: שמענו שלפעמים לא משיבים, ובזה אנחנו מטפלים.
תמר פינקוס: לא היו תלונות, מאז שהחוק חוקק, בנוגע ל-14 יום.
תמר פינקוס: לכן, לא ברורה לי הבקשה ל-21 יום.
מירי אילדיס: כי זה בתוך מדינת ישראל, אבל אנחנו עובדים גם עם לקוחות חו"ל.
מירי אילדיס: אנחנו צריכים לעבוד עם חשבים בחו"ל.
מירי אילדיס: הבירוקרטיה היא פשוט יותר ארוכה.
מירי אילדיס: את בדיוק מצדיקה את מה שאנחנו אומרים.
וגיף אליאב: לכאורה, מתבקש, בנסיבות העניין, להשיב את ההפרש בין עלות הכרטיסים.
וגיף אליאב: אם קניתי כרטיס ב-1,000 דולר ומעבירים אותי למחלקה שם שווי הכרטיס הוא 500 דולר, קודם כל צריך להשיב את ההפרש.
וגיף אליאב: אז אנחנו מדברים על פיצוי בגין שינוי בתנאי כרטיס הטיסה, בהתאם לתוספת השנייה.
וגיף אליאב: לדעתי, חשוב להבהיר בסעיף שבנוסף להשבה צריך קודם כל לקבל את ההפרש.
וגיף אליאב: אז אנחנו דנים בפיצוי מוסכם המופיע בתוספת השנייה – פיצוי על עצם השינוי בתנאי כרטיס הטיסה.
וגיף אליאב: זו הבהרה שמתבקשת.
וגיף אליאב: זה לא מופיע בסעיף, וצריך להוסיף את זה כדי שלא יהיו מחלוקות לאחר מכן.
קריאה: זה לא ישים בכלל.
אתי בנדלר: אדוני היו"ר צריך להחליט לגבי 3 דברים בסעיף הזה: האם הפיצוי בהתאם לתוספת השנייה יהיה בנוסף להפרש בין מחיר הכרטיס שהנוסע שילם לבין מחיר הכרטיס הנמוך יותר במחלקה אליה הוא הורד.
אתי בנדלר: שאלה שנייה – האם החזר התשלום יהיה תוך 7 ימים, תוך 21 ימים או תוך 14 ימים, כפי שהציעה מנהלת הרשות לסחר הוגן.
אתי בנדלר: שאלה שלישית - האם לסעיף הזה תהיה תחולה במקרה שהנוסע והמפעיל הגיעו להסכמה ביניהם בדבר הפיצוי.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי השאלה הראשונה זה ברור.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי השאלה השנייה, האם 14 ימים זה בסדר?
קרן כהן סעד: אנחנו מבקשים 21 יום.
כרמל שאמה-הכהן: תכתבי 14 ימים.
קריאה: מיום שהנוסע פנה בכתב.
אתי בנדלר: במקרה הזה הנוסע לא צריך לפנות.
אתי בנדלר: היו נימוקים כבדי משקל, מדוע לעניין ביטול טיסה, כאשר מדובר בקהל גדול ולא תמיד יש דרך ליצור איתו קשר, הטילו את החובה על נוסע לפנות למפעיל.
אתי בנדלר: כאן הוא זמין, הוא נמצא במקום, יודעים בדיוק את מי העבירו ממחלקה למחלקה.
אתי בנדלר: ההיגיון שונה לחלוטין.
אתי בנדלר: אנחנו קובעים 14 ימים.
אתי בנדלר: אדוני היו"ר, האם הסעיף הזה יחול גם כאשר המפעיל והנוסע הגיעו להסכמה על פיצוי?
כרמל שאמה-הכהן: למה שאדם יסכים על פיצוי פחות מזה?
וגיף אליאב: החשש הוא שהם לא יידעו שזה מה שמגיע להם, ואז יוותרו.
וגיף אליאב: אם החוק קובע פיצוי מסוים, למה שהוא יסכים לפחות?
סלעית קולר: יכול להיות שהפיצוי היום הוא יותר גדול.
סלעית קולר: במקרה הזה אני בהחלט מבינה את חברות התעופה.