GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר קלהורה: בשביל שאדם יוכל לקבל פיצוי עונשי על הקדמת טיסה אנחנו צריכים קודם כל להגיד שהקדמת טיסה, להבדיל מביטול או איחור, היא דבר פסול.
תמר קלהורה: אני לא מביעה על זה עמדה, זו הערה שקודם כל אנחנו צריכים לבוא ולומר שאתה זכאי למשהו על פי החוק הזה.
תמר קלהורה: אם מצאת את עצמך בסיטואציה הזו בכוונת מכוון, לא בגלל תקלה, מכרו לך טיסה פיקטיבית, אז יש פיצויים עונשיים.
תמר קלהורה: אני מציע לנסח את זה בדרך שתבהיר את העניין הזה, שיש לנו את ההתנהגות הבסיסית שאנחנו צריכים עדיין להגדיר אותה, ואני מציעה להגדיר אותה בצורה מהודקת ומדויקת ועל זה נרכיב את הזדון.
תמר קלהורה: כלומר, שההנפקה של הכרטיס במועד השונה, נעשתה ביודעין.
תמר קלהורה: מה מסתתר מאחורי ה"ביודעין", הזה בסיטואציות האלה, הרצון למשוך את האנשים להזמין את הכרטיס מתוך ידיעה שאם תהיה נקובה השעה האמיתית הם לא יקנו את הדיל הזה, כי הוא לא ישתלם להם, כי הוא יהיה הרבה יותר קצר.
ישראל אייכלר: אפשר בין הקריאה הראשונה לשנייה להתייחס בסעיף נפרד, שיכין משרד המשפטים, בנושא הקדמות טיסות, בהנחה שהסעיף הזה עוסק בכל מה שהסעיפים הקודמים עסקו, באיחור טיסות.
תמר קלהורה: זה רץ לאורך כל החוק, אלא אם כן נעשה סעיף ונאמר - - -
ישראל אייכלר: הבנתי את הטענה שלכם שעד לרגע זה, אין עוד התייחסות בחוק להקדמת טיסות, אז אולי בין קריאה ראשונה לשנייה תביאו הצעה מגובשת, על כל המכלול, כאשר הטיסה ברחה לאזרח לפני הזמן שהיה נקוב בכרטיס.
לאה ורון: אפשר להעמיד את זה להצבעה?
שמשון כץ: הקדמות טיסות בתעופה זה דבר נדיר ביותר ביותר.
אתי בנדלר: כולל בטיסות שכר?
ישראל אייכלר: במשפט אחד אמרת, שמבחינת רשות שדות התעופה לא צריך להתייחס להקדמות טיסות.
שמשון כץ: לא אמרתי, אלא אם מכרו לך כרטיס מוזמן, סתמי.
שמשון כץ: הקדמת טיסות מסודרת זה דבר נדיר.
ישראל אייכלר: אבל זה לא צריך לעכב לנו את החוק.
עומר שלו: הסעיף כלשונו, שאמור להתייחס למילים קשות או לעבירות כמו בזדון וביודעין, מפספס במקרים מסוימים את הפרקטיקה.
עומר שלו: אנחנו רוצים למכור ללקוחות שלנו כרטיסים, גם עד שנה מראש, כדי שהם יוכלו לתכנן את החופשה שלהם או את הנסיעה שלהם מראש.
עומר שלו: אנחנו לא תמיד יודעים מראש את השעה, אנחנו באמת מאמינים שנקבל אותה, כי קיבלנו אותה בעבר או כי אנחנו לא צופים בעיה.
עומר שלו: אנחנו לא תמיד יודעים בצורה סופית שהשעה שתכננו לבצע בה אתה טיסה תהיה השעה הסופית.
ישראל אייכלר: אז כבר דובר על זה שצריך להודיע שבועיים או שלושה שבועות מראש.
עומר שלו: זה לא מופיע בסעיף כלשונו ולכן אנחנו מבקשים להתאים את הסעיף לסיטואציה בה המכירה נעשתה כשעוד אין אישור סופי אבל חברת התעופה פרסמה שהמועד עשוי להשתנות בהתאם לאישורים.
אתי בנדלר: בצורה הגורפת הזו אני אמליץ לחברי הכנסת לא לקבל את זה.
אתי בנדלר: באותיות הקטנות, בתנאים הכלליים, בתקנונים, תמיד כתוב שהדבר נתון לשינויים ואז מסכלים לגמרי את הצעת החוק.
יצחק גורן: אפשר לשנות את גודל האותיות.
יצחק גורן: אפשר לומר את זה בבירור.
יצחק גורן: למדתי בדיני חוזים שיש חופש חוזים, אם אמרו לי במפורש מה אני מקבל והסכמתי - - -
אתי בנדלר: אתה מסכל על ידי כך באופן מוחלט, הדבר היחידי שאפשר לכתוב זה שיחליטו חברי הכנסת, בהתאם להצעות שישמעו, שזה לא יחול על כרטיסים שנמכרו איקס חודשים לפני מועד הטיסה המיועד והודעה על המועד הסופי נמסרה לנוסע זמן מסוים לפני זה.
ישראל אייכלר: זה מה ששאלתי, אם אפשר להכניס את זה לחוק.
אחמד טיבי: אולי אפשר להצביע, לא נגמור ככה.
ישראל אייכלר: איך אפשר להצביע על זה כאשר צריך לשנות את זה שאפשר, בהודעה מראש של חודש, לשנות.
אחמד טיבי: אתי תכתוב לך נוסח ואם יש בעיות, הן תעלינה בקריאה שנייה ושלישית.
תמר קלהורה: אנחנו מדברים על פעולת הודעה של חודש, כדי לחזק את הדברים שאמרה היועצת המשפטית, זה בא עם רציונאל, אנחנו רוצים להגן פה על ציפייה סבירה של נוסע.
תמר קלהורה: אי לא יכולה להגיד מספר מדויק, אבל אפשר להגיד שיוצא לקנות כרטיסים שנה מראש ואפשר להגיד שגם כשרוכשים כרטיס שנה מראש, נאמר לי על ידי חברת התעופה שזה יכול להשתנות וגם, כשקונים תקופה כזו מראש לא יכולה להיות לך ציפייה סבירה שזה יהיה מועד חקוק בסלע.
תמר קלהורה: לכן צריך לראות מה זו התקופה הזו, אני לא חושבת שהיא צריכה להיות חודש, אני חושבת שזה צריך להיות משהו כמו חצי שנה.
אתי בנדלר: כדאי לבסס את זה על נתון, כמה זמן מראש מאשרים את הסלוטים?
רינה פאר: לחברות הסדירות פעמיים בשנה.
רינה פאר: לטיסות השכר, כשהן פונות, הן מקבלות את הסלוטים שבדרך כלל הן לא מה שהן מפרסמות.
רינה פאר: זאת הבעיה.
רינה פאר: הם מקבלים את הסלוטים לא בשעות אטרקטיביות.
אתי בנדלר: אבל מתי אתם כן מאשרים להם.
בצלאל קרבט: אני מחברת סאן דור.
בצלאל קרבט: אנחנו מפנים את הבקשות שלנו לרשות שדות התעופה ברגע שסיטונאי מבקש מאתנו להפעיל טיסת שכר.
בצלאל קרבט: חברות שכר מפעילות את הטיסות בהתאם לבקשות של סיטונאים.
בצלאל קרבט: ברגע שביקשו מאתנו סדרה, חצי שנה לצורך העניין לפני טיסה, אנחנו חצי שנה מראש שולחים את הבקשות לרשות שדות התעופה.
בצלאל קרבט: פעמים בשנה הם נותנים לנו את הסלוטים, עכשיו קיבלנו את הסלוטים לגבי החורף הקרוב בשנה הבאה ובחודש נובמבר הם מגישים לגבי הקיץ הבא.
בצלאל קרבט: אם התכנית מוכנה וקיבלנו את השעות, נתנו את השעות לסיטונאי.
בצלאל קרבט: אם יש טיסות שמבקשים מאתנו בעוד שבועיים, ברגע שביקשתי את השעה אני מודיע לסיטונאי את השעה.
בצלאל קרבט: אנחנו נותנים את השעות המדויקות לסיטונאי, לא אנחנו מוכרים את כרטיסי הטיסה.
בצלאל קרבט: מי שמוכר את כרטיסי הטיסה זה הסיטונאי והוא המפרסם לציבור.
בצלאל קרבט: לצורך השיחה, הסיטונאי רכש סדרת טיסות לרודוס, שבועיים מראש הוא פרסם את הטיסות והמכירה לא כל כך טובה.
בצלאל קרבט: הוא מודיע לחברת התעופה לבטל את הטיסה.
בצלאל קרבט: אז הוא מעביר את הנוסע לטיסה אחרת שהוא הזמין בשעה אחרת.
בצלאל קרבט: אנחנו, כחברת תעופה, בכלל לא בתמונה.
ישראל אייכלר: זה מה שהחוק הזה מנסה למנוע.
בצלאל קרבט: אבל זו לא חברת התעופה.
רינה פאר: זה רק מוכיח מה הסיבה לתופעה.
אתי בנדלר: המארגן זה הסיטונאי, הוא מפעיל את הטיסה, התביעה תוגש נגד שניהם והוא ישלח הודעת צד ג'.
בצלאל קרבט: למה אני אשם אם פרסמתי את השעה?
לאה ורון: תיארת לוועדה סיטואציה שבה אתה באמת לא אשם, יכול שתהיינה סיטואציות שמפעיל הטיסה כן היה אשם.
לאה ורון: לכן החוק כולל את כולם.
בצלאל קרבט: לגבי פרסום השעה, ברשות שדות התעופה יש את אתר האינטרנט, יש נתון שכתוב לוח טיסות מתוכנן.
בצלאל קרבט: הנוסע שפונה היום ורוצה לראות את הטיסה שחברת התעופה פרסמה, הוא יכול לראות את זה, הוא רואה אם הסיטונאי עשה הצלבה, אם הוא כתב אתה שעה הנכונה, כי מה שכתוב בשדה התעופה, זו השעה הנכונה.
בצלאל קרבט: יש לוח טיסות מתוכנן.
ישראל אייכלר: אתה חוזר על דברים שאמרו כבר רשות שדות התעופה.
תמר קלהורה: המטרה שלנו היא למנוע מצב שבו יש דבר שנקרא "המועד הנכון", צריך להיות מועד אחד.
תמר קלהורה: אלא אם יש סיטואציה של עדכון מועד.
אתי בנדלר: נתת תיאור נכון מדוע הסעיף הזה חיוני.
בצלאל קרבט: אני לא אומר שהסעיף לא חיוני, אבל לא על חברת התעופה.
אתי בנדלר: אני מציעה שזה לא יחול על כרטיסים שנמכרו ארבעה חודשים מראש ובלבד שהוא הודיע לצרכן מיד כשאושר לו מועד הטיסה הסופי, מה המועד.
אתי בנדלר: הוראות הסעיף הזה לא יחולו על כרטיס טיסה שהונפק למעלה מארבעה חודשים לפני מועד הטיסה הצפוי ובלבד שמארגן הטיסה/מפעיל הטיסה
אתי בנדלר: /או מי מטעמם הודיע לנוסע על מועד הטיסה המדויק מיד בסמוך לאחר שאושר לו המועד לא יאוחר מחודשיים.
תמר קלהורה: אני חוזרת להערה הראשונה, מה שדברנו זה צופה פני עתיד ואנחנו רוצים לדעת האם המועד השגוי על הכרטיס, האם זה היה באמת המועד והיה איחור אחר או שמלכתחילה המועד הזה לא היה המועד בו הייתה אמורה הטיסה לצאת.
תמר קלהורה: לכן השאלה צריכה להיות מה זה הנפיק ביודעין?
תמר קלהורה: אפשר לכתוב הגדרה של הנפיק ביודעין ולכתוב בה - - -
אתי בנדלר: מה שנאמר כאן, זה שאם רוצים לאפשר להם למכור כרטיסי טיסה שמונה חודשים ושבעה חודשים מראש באותו מועד, הם מנפיקים ביודעין למועד שהם לא משוכנעים שיקבלו בסופו של דבר את האישור, משום שעדיין אין אישורים בכלל במועד הזה.
אתי בנדלר: לכן אומרים לעניין זה, למרות שזה ביודעין, לא נחיל את הסעיף הזה ובלבד שתימסר הודעה לנוסע לא יאוחר מארבעה חודשים לפני מועד הטיסה.
רינה פאר: זה חל על הטיסות הסדירות.
אתי בנדלר: אז מה נכון לחול לגבי הטיסות השכר?
רינה פאר: לגבי טיסות השכר ואמר בהוגנות רבה נציג סאן-דור, גם חברות השכר מקבלות פעמים בשנה, אלה שבאות.
רינה פאר: יש גם כאלה שבאות רק כאשר יש קונייקטורה רגעית של טיסות, שבאים סוכנים ומבקשים, ורק אז באים.
רינה פאר: ברווח שבין שני הפעמים בשנה שרשות שדת התעופה בונה את טיסת השכר.
רינה פאר: האלמנט החשוב ביותר כדי לעמוד על הזדון, שבמועד של ההנפקה - - -
ישראל אייכלר: האם אפשר לאשר את החוק כפי שהוא ואחרי קריאה ראשונה שיכניסו את התיקונים הנדרשים?
אתי בנדלר: השאלה אם ראוי שהוועדה תאשר את זה בנוסח הזה, אנחנו די מקפידים על כך..
אתי בנדלר: תמיד יש הערות, גם אחרי הקריאה הראשונה אבל אם אנחנו שומעים מראש שיש בעיה - - -
ישראל אייכלר: אז תמציאו נוסח שיאפשר את זה.
אתי בנדלר: אנחנו מדברים כאן שזה לא יחול אם הכרטיס נמכר זמן רב מראש ובלבד שנמסרה הודעה על המועד המדויק לפחות ארבעה חודשים, שלושה חודשים מראש.
אתי בנדלר: אם את מדברת על טיסות שכר שמוצאות זמן לא רב לפני הביצוע בפועל, אז שלא ינפיק כרטיס למועד שלא אושר לו מראש.
אתי בנדלר: אנחנו לא רוצים למנוע אפשרות של מכירת זמן רב מראש.
שמשון כץ: זה לא יכול להיות כך בתעופה.
שמשון כץ: התעופה בנויה שנה מראש ולא כולם נוסעים לארבעה ימים ליוון.
שמשון כץ: יש כנסים ויש אירועים שאנשים קונים טיסות שנה מראש.
שמשון כץ: בשנת ה- 50 למדינת ישראל קנו שנתיים מראש כרטיסי טיסה והזמינו בתי מלון, ככה בנוי העסק הזה.
שמשון כץ: רצינו שמי שמוכר ביודעין כרטיס לטיסה שלא הייתה ולא נבראה, שישלם פיצוי.
שמשון כץ: כל הסיטואציות האחרות הן סיטואציות נורמאליות בתעופה.
שמשון כץ: פתאום יש ביקוש של עוד 300 אנשים לכרתים, אז שני מארגני טיסה לוקחים שני מטוסים, בכל אחד 150 נוסעים, מוכרים כרטיסים טסים ונגמר הסיפור.
אתי בנדלר: הכול מצוין אבל למה שימכרו כרטיס לשמעה שמונה בבוקר כשאין להם אישור לשעה הזו.
שמשון כץ: זה מה שצריך להיות כתוב, שמכר ביודעין.
אתי בנדלר: אבל זה מה שכתוב.
אתי בנדלר: אולי אני לא יודעת לכתוב.
שמשון כץ: אני מצדיק אותך, מי שמכר ביודעין טיסה למועד שהוא יודע שהיא לא קיימת וחברות תעופה מפעילות לאורך 40 שנה טיסות באותה שעה ובאותו מועד אבל אם פתאום הארכת המסלול נמשכה עוד שבועיים והטיסה השתנתה, אז היא השתנתה.
שמשון כץ: אבל מי שמכר ביודעין, בזדון, לא בגלל שפתאום קרה משהו - - -
אתי בנדלר: אדוני מוכן לומר לי מה הוא מציע לשנות בסעיף?
תמר קלהורה: למה לא להגיד את מה שאנחנו רוצים לומר, שאנחנו רוצים להטיל פיצויים עונשיים על מי שמוכר כרטיס על טיסה שאיננה קיימת.
תמר קלהורה: שלא הייתה יכולה לצאת מפני שהיא לא קיימת.
אתי בנדלר: את מוכנה להכתיב לי את השינויים?
לאה ורון: זה מה שכתוב פה, אלא אם את רוצה לתקן.
לאה ורון: אני מציעה שנקרא ותגידי איפה אתם רוצים להכניס תיקונים.
לאה ורון: ")א) מפעיל טיסה, מארגן או מי מטעמם, למעט נותן שירותי סוכנות נסיעות שאינו מארגן, שהנפיק ביודעין לנוסע כרטיס טיסה לטיסה, שהמועדים הנקובים בו", ואמרה גברת בנדלר –לרבות השעה - "אינם המועדים שאושרו מראש על ידי רשות שדות התעופה שהוקמה לפי חוק רשות שדות התעופה" וכו'.
רינה פאר: הייתי מציעה כך: אחרי "שאושרו", להוסיף "לאותה טיסה בזמן הנפקת הכרטיס".
רינה פאר: הבעיה היא כשהוא מנפיק את הכרטיס הוא יודע שזה שמונה בערב.
רינה פאר: אם הוא לא ידע שזה שמונה בערב ומכר כרטיס לשש בבוקר, זה לא ביודעין.
תמר קלהורה: השאלה מתי מנפיקים את הכרטיס?
רינה פאר: אני לא יודעת, אבל כשבא הנוסע לשדה התעופה עם כרטיס שרשום עליו שש בבוקר והטיסה מאושרת לשמונה בערב, מישהו הנפיק לו כרטיס לשעה לא נכונה.
תמר קלהורה: ההנפקה לא נעשית במועד שבו הזמנת את ההזמנה.
תמר קלהורה: הסיטואציה שדברנו עליה היא מצב שבו אני מתקשרת לסוכן או לחברה ומזמינה כרטיס שנה מראש.
תמר קלהורה: במועד הזה עוד אין כרטיס.
רינה פאר: אני לא מדברת על זה בכלל.
רינה פאר: זה לא בהקשר של טיסות שכר, זה דמיוני לטיסות שכר, העניין של מכירת כרטיס שנה מראש נוגע לטיסות סדירות, חברות סדירות שבוחרות שנה מראש כרטיס, לא טיסות שכר.
אתי בנדלר: נעשתה הפסקה בקריאה ואני מציעה לקרוא את הסעיף הקטן הזה עד הסוף לא רק שהיה פער בין שני המועדים אלא: "ובשל כך" – בשל הפער הזה שהיה ידוע עליו מלכתחילה למפעיל טיסה/מארגן טיסה/ או מי מטעמם - "הטיסה לא הייתה אמורה להמריא במועד הנקוב כאמור", זאת אומרת צריך להיות קשר סיבתי בין הדברים, לא בגלל שהיו לאחר מכן שינויים בהערכת מסלול וכיוצא בזה", והיא בוטלה או המריאה במועד שונה", זאת אומרת שיש כאן צירוף של דרישות והדבר החשוב ביותר זה דבר ראשון פער בין המועד שאושר לבין המועד הנקוב בכרטיס ודבר שני, קשר סיבתי בין כך שהטיסה לא המריאה במועד לבין הפער הזה.
אתי בנדלר: זה הביודעין וזה הזדון שיש כאן, אני חושבת שהדברים נאמרים בצורה מאד ברורה.
תמר קלהורה: כדי שלא נחיל על סיטואציה שבה הזמינו כרטיס הרבה זמן מראש ואחר כך עדכנו את המועד, אפשר לומר או להוסיף "לא יראו כהנפקה ביודעין כאמור בסעיף הזה מצב בו ההזמנה נעשתה הרבה זמן מראש".
אתי בנדלר: הגענו למה שהצעתי לפני חצי שעה, "ובלבד שנמסרה הודעה לנוסע על המועד ארבעה חודשים מראש".
תמר קלהורה: אני מציעה לא להגיד שהסעיף הזה לא יחול, אני מציעה לומר שהסיטואציה הזו היא לא סיטואציה של זדון.
אתי בנדלר: אני מסכימה.
ישראל אייכלר: לפני שאתם כותבים, יש לי הצעה ניסוחית, לא כמשפטן, בסוף הסעיף הזה להוסיף, אלא אם כן הוכיח שהמכירה נעשתה בתום לב.
אתי בנדלר: זה סותר, כתוב שהוא הנפיק ביודעין.
אתי בנדלר: אני רוצה לקרוא את הסייג: "לעניין זה, לא יראו הנפקה ביודעין, אם הכרטיס הונפק ששה חודשים לפני מועד הטיסה והודעה על המועד שאושר נמסרה לנוסע לפחות ארבעה חודשים מראש לפני אותו מועד".
ישראל אייכלר: לטיסות השכר יש להם אישור ארבעה חודשים מראש?
קריאה: זה חל רק על החסרות הסדירות.
אתי בנדלר: טיסות השכר, שנמכרות זמן קצר לפני מועד הטיסה, שלא ימכרו למועד שלא אושר להם.
אתי בנדלר: אנחנו לא מחריגים אותם.
אתי בנדלר: הם יכולים למכור לעוד שנה ואז להודיע לפחות ארבעה חודשים מראש מה המועד שאושר.
אתי בנדלר: אבל אם הם מוכרים לעוד שבועיים ולעוד שלושה שיתכבדו וינפיקו כרטיסים למועד שאושר.
גידי ארנון: ואם אני מוכר חודשיים לפני אבל מודיע לנוסע שזמן הטיסה לא קבוע, מודיע לו בצורה הכי בולטת.
אתי בנדלר: לא כשאתה כותב שמונה וכותב במקום כלשהו שזמן הטיסה לא קבוע, כי אז הנוסע כן מסתמך על זה, יש לו ציפייה לגיטימית שהטיסה כן תהיה בשמונה.
אתי בנדלר: אבל אם אתה כותב שאין שעה ובמקום אין שעה אתה אומר שעדיין אין אישור לטיסה, כותב את זה בכרטיס עצמו.
ישראל אייכלר: או "בכפוף לאישור שיתקבל".
אתי בנדלר: אבל שלא תופיע שעת טיסה.
אתי בנדלר: אם תנפיק כרטיס ללא שעת טיסה זה בסדר, הסעיף הזה ממילא לא יחול עליך.
אתי בנדלר: יכול להיות שזה הפתרון, תנפיקו כרטיסים ללא שעת טיסה.
יצחק גורן: את ההערה על השעתיים לא שמעתי בתוך ההקראה החוזרת של הסעיף.
יצחק גורן: אני מייצג טיסות שכר, אתם מדברים על טיסות שכר כאילו זה דבר רע.
יצחק גורן: אני רק רוצה להזכיר לכם שטיסות השכר מורידות תחרות ומורידות מחירים ותסתכלו על המחירים שאנשים יכולים לטוס בהם היום, בין היתר בזכות חברות השכר הישראליות והזרות.
יצחק גורן: כל אחד פה טס בטיסת צ'ארטר וקיבל מחיר הרבה יותר זול משהוא שילם לפני עשר שנים, אז בואו נהיה הוגנים ולא נצעק כל הזמן על טיסות השכר.
יצחק גורן: זה מעודד תחרות, הבאתי עיתון כדי שתוכלו לראות איזה מחירים מציעים היום, 250 דולר לטיסה לרומא, לפני עשר שנים דבר כזה לא עלה על הדעת.
יצחק גורן: זה לא דבר כזה רע.
אתי בנדלר: כולנו נהנים מלטוס בטיסות השכר, כדי שלא תהיה אי הבנה, אנחנו רק לא אוהבים להגיע לשדה התעופה ואז שיסתבר לנו שאין קשר בין המועד שנקוב בכרטיס לבין המועד שאושר.
יצחק גורן: בסדר גמור, זה לגיטימי, בגלל זה אמרתי שצריך לתת גמישות, כמו שאתם אמרתם, שעתיים.
אתי בנדלר: אני רוצה לסכם: סעיף קטן (א) שעומד להצבעה בפני הוועדה יחול כלשונו בשני שינויים: הסעיף לא יחול בפער של עד שעתיים בין המועד הנקוב בכרטיס למועד המאושר.
אתי בנדלר: לא יראו הנפקה ביודעין אם הכרטיס הונפק ששה חודשים לפני מועד הטיסה והודעה על המועד שאושר נמסרה לנוסע לפחות שבעה חודשים מראש לפני אותו מועד.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 8א(א) אושר.
לאה ורון: סעיף 8א (א) אושר.
אתי בנדלר: סעיף קטן (ב) שקראתי, דן בשיקולים שבית המשפט צריך לשקול בבואו להחליט מה יהיה גובה הפיצוי לדוגמה.
אתי בנדלר: הסימן הנקוב בסעיף קטן (א), 10,000 שקלים הוא סכום המקסימום ובית המשפט מפעיל את שיקול דעתו כמו בכל מקרה כדי לקבוע מהו סכום הפיצוי.
אתי בנדלר: נקובים מספר אמות מידה להפעלת שיקול הדעת, כפי שכתבתי בצד, האם אתם מעוניינים שבית המשפט יפעיל - - - אני לא זוכרת למה כתבנו את זה, תתעלמו מזה.
אתי בנדלר: אם את חושבת שכדאי להכניס את זה, תציעי הצעת נוסח.
תמר קלהורה: אם הלקוח מראה שהחברה היא עבריין מועד אז בודאי שהסכום יהיה יותר גבוה.
רון חלפון: אם יש מארגנים שפועלים בצורה הזו כשיטה.
אתי בנדלר: אתם בעד להוסיף שיקול נוסף שמדבר על היות ההפרה הפרה חוזרת.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד 8א(ב) הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 8א(ב) אושר.
אתי בנדלר: "9.
אתי בנדלר: חישוב מרחקים.
אתי בנדלר: המרחקים הנקובים בחוק זה יחושבו בהתאם למרחק הקצר ביותר בין שתי נקודות על פני משטח כדורי.
אינה צוקרמן: במדינת ישראל לא טסים את המרחקים הקצרים לצערנו, צריך להקיף את המדינות העוינות, בגלל זה הטיסות יקרות יותר גם בחלק מהמקרים כי אי אפשר לעשות טיסה ישירה, אז למה לפצות בהתאם לזה שאין מרחק טיסה כזה?
אתי בנדלר: אני יכולה להגיד שהסעיף מועתק מהדירקטיבה האירופאית.
שמשון כץ: הקצר ביותר זה לא נתיב הטיסה, הקצר ביותר בין שתי נקודות.
אתי בנדלר: לצורך העניין, הפיצויים שאושרו בוועדה בחלקם הם פועל יוצא של מרחק הטיסה וזמן העיכוב.
אתי בנדלר: מרחקי הטיסה, בהתאם להצעתו של עורך דין חלפון ממשרד התחבורה, ובהתאם לבקשות חברות התעופה, הותאמו לתנאי הארץ באופן שאם באירופה דובר על מרחקים קצרים יותר המזכים בפיצוי, כאן נקבעו מרחקים ארוכים יותר.
אתי בנדלר: כאן יש כפל הרעה לצרכן, שמצד אחד המרחקים הוגדלו ומצד שני השארנו את ההוראה המדברת על מרחקים המחושבים מנקודה לנקודה והשאלה אם זה ראוי או לא.
רון חלפון: אני חושב שזה רלוונטי לטיסות לא לאירופה אלא לטיסות למזרח ואז באמת אי אפשר לטוס ישר מעל מדינות אויב אלא לעשות עיקוף, ממילא טיסות כאלה מזיכרוני בגיאוגרפיה, ייכנסו לטיסות הארוכות.
רון חלפון: זאת אומרת שהשינוי הזה לא יכניס את הודו לטיסות הקרובות.
כרמל שאמה-הכהן: חבל על הויכוח, תוכיחו שזה מעביר יעדים מסוימים מקטגוריה לקטגוריה ואז נשקול את זה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 9?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 9 אושר.
אתי בנדלר: "10.
אתי בנדלר: עדכון סכומים .
אתי בנדלר: הסכומים הנקובים בחוק זה יעודכנו ב 1- בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; השר יפרסם, בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים את הסכומים המעודכנים עקב עליית המדד; בסעיף קטן זה – לעניין זה – "המדד החדש- המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון; "המדד הבסיסי - המדד שפורסם ב" – כאן הוועדה צריכה להחליט, או לקבוע מועד או לקבוע מדד אחרון שפורסם ערב תחילתו של חוק זה כי אני מזכירה לוועדה שהסכומים בעצם הופחתו והותאמו למשק הישראלי באחת הישיבות האחרונות, ועד שהחוק הזה יתקבל, הסכומים האלה יאבדו חלק מערכם וייתכן שראוי שהמדד הבסיסי יהיה המדד שהיה ידוע במועד שבו נקבעו הסכומים בהצעת חוק זו.
אתי בנדלר: אני יכולה לבדוק מיד ולומר מתי זה היה.
אתי בנדלר: "מדד - מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה".
יערה למברגר: אולי כדאי להשלים את החודש לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
יערה למברגר: בדרך כלל אנחנו לא אוהבים לעדכן מדד בסיסי רחוק כי כל שנה בעצם הולכים למדד הרחוק.
אתי בנדלר: אני חושבת שהצעתה של גברת למברגר טובה וראויה, להשאיר את זה עם כוכבים ולכתוב שהוועדה תחליט על המדד הבסיסי.
דפנה עין דור: לעניין המדד, אנחנו מבקשים שזה יהיה המדד שפורסם בחודש אוקטובר, שיותיר לנו מספיק זמן ולא האחרון, כי זה מפורסם ב- 15 לדצמבר ואין לנו מפסיק זמן.
דפנה עין דור: זה המדד החדש.
יערה למברגר: את מדבר על מדד אוקטובר שפורסם בחודש נובמבר.
דפנה עין דור: לא אכפת לי.
דפנה עין דור: שיהיה במדד שפורסם בחודש נובמבר האחרון לפני יום העדכון.
דפנה עין דור: הערה שנייה, אנחנו מבקשים מנגנון לעיגול סכומים לעשרה שקלים הקרובים.
דפנה עין דור: הערה שלישית, שמי שיעדכן לא יהיה השר אלא המנכ"ל מהפרסום ברשומות בכלל האגרות כל הדברים שיש לנו זה המנכ"ל מפרסם את הפרסום ברשומות, אין צורך שזה יגיע לרמת שר.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה על סעיף 10 עם השינויים התקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 10 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: חוזרים לסעיף 7(ג)(3) ו- 7(ג)(4).
כרמל שאמה-הכהן: את הסעיף הראשון קראנו ודנו עליו, נשארה שאלה אם יש צורך באזכור שביתה או השבתה מוגנת, עד הקריאה השנייה והשלשית לא נחיל שביתה או השבתה מוגנת.
אתי בנדלר: אני מוחקת את המילים "ובכלל זה".
ורד וייץ: אני רוצה להבין, בנושא החרגה של שביתה והשבתה, סוכם דומני בפעם הקודמת שתהיה פגישה ולכן הוועדה לא תחליט בעניין הזה ולא תצביע על כל נושא השביתה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאמרתי, היא לא מכריעה בכל נושא השביתה.
כרמל שאמה-הכהן: לא מצביעים על זה עכשיו.
אתי בנדלר: אני מוחקת את המילים והוועדה תחליט בהמשך אם יש צורך להתייחס לנושא במפורש.
ורד וייץ: אני רוצה להזכיר שנושא השביתה וההשבתה הוזכר גם בהקשר של סעיף 6ב'.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע לא דנים בסעיף 6ב'.
ורד וייץ: אבל סעיף 6ב' לכאורה אושר, זה חלק מהעניין, כי הבקשה שלנו היא החרגה כללית.
כרמל שאמה-הכהן: לא פותחים עכשיו דיון, דנים בסעיף מסוים, קבלת מה שרצית.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על 7(ג)(3) הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 7(ג)(3)אושר.
כרמל שאמה-הכהן: סעיף7(ג)(4), נושא השבת.
כרמל שאמה-הכהן: "מפעיל טיסה או מארגן הוכיח כי הטיסה בוטלה כדי להימנע מחילול שבת או חג".
אחמד טיבי: אני רוצה לומר לפרוטוקול שהתחייבתי בזמנו לחברי הכנסת מוזס וגפני שפנו אלי, שאבוא לקראתם, לא שור בדישו, אלא ציפור נפשו.
אחמד טיבי: לכן הוא מתפרץ לדלת פתוחה.
אחמד טיבי: אתה רוצה הישג?
אחמד טיבי: תן לו הישג.
ישראל אייכלר: אני לא מדבר על פוליטיקה אני מדבר על שבת.
רון חלפון: הסעיף הזה חל גם על חברות שבאופן תדיר כן טסות בשבת?
כרמל שאמה-הכהן: מי שטס תדיר בשבת, לא יכול להוכיח את זה.
אתי בנדלר: הוא צריך להוכיח שהוא ביטל את הטיסה רק כדי להימנע מחילול שבת.
ישראל אייכלר: הוא צריך להוכיח כי הטיסה בוטלה כדי להימנע מחילול שבת, זה מאד ברור.
אחמד טיבי: מי שטס בשבת לא נמנע בדרך כלל, הסעיף הזה חל על אל על?
ישראל אייכלר: לאו דווקא אל על.
קריאה: למה לאו דווקא, יש עוד חברה שאפשר להגיד עליה?
כרמל שאמה-הכהן: כל חברה יכולה לשמור שבת.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 7(ג)(4)?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – אושר נגד – אין נמנעים – אין סעיף 7(ג)(4) אושר.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה הסתיימה, תהיה ישיבה נוספת, תודה לכולם ישיבה זו נעולה.
רוברט אילטוב: אני שמח לכנס את דיון ההמשך של ועדת משנה בנושא הפערים בכוח אדם טכנולוגי והנדסי בהיי טק.
רוברט אילטוב: הפערים בכוח אדם פוגעים בתחרותיות של ישראל, גורמים להעלאת שכר המהנדסים וגורמים לחברות לפנות למיקור חוץ.
רוברט אילטוב: צוות ממשלתי בין משרדי, משרד ראש הממשלה, האוצר ומשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, דיווחו לנו, לוועדה, בדיון הקודם ב-7 למרץ, כי הצוות פועל לבחינת היקף הבעיה ולגיבוש פתרונות.
רוברט אילטוב: במקביל אני הגשתי הצעת חוק פרטית, עידוד לימודי טכנולוגיה ומדע אצל חיילים משוחררים בוגרי פריפריה סוציו אקונומית.
רוברט אילטוב: חשוב לציין בהזדמנות זו שעל הצעת החוק חתומים כיוזמים וכמצטרפים להצעת החוק 34 חברי כנסת מכל הסיעות.
רוברט אילטוב: אני והצוות שלי פועלים ללמוד את נושא מבוגרי ההיי טק, בני ה-45 פלוס, מכיוון שייתכן שזה מקור נוסף וחשוב לצמצום הפערים של חוסר כוח אדם טכנולוגי.
רוברט אילטוב: אני רוצה להפנות את משרדי הממשלה לשנות ה-90, כאשר הגיעו לפה הרבה מאוד מהנדסים ממדינות חבר העמים וברית המועצות לשעבר והשתלבו פה בתעשייה ואני לא רואה שום סיבה...
רוברט אילטוב: יש לנו תכניות מגרה שהשתמשנו בהן, הן תכניות מצליחות, חשוב פשוט לנער את האבק מהן ולהשתמש באותן התכניות ולהכניס את מבוגרי ההיי טק בחזרה למעגל הפרנסה.
רוברט אילטוב: אני חושב שזו נקודה שיכולה למלא את הפער הזה.
רוברט אילטוב: הוא לא יפתור את הבעיה, אבל סביר להניח שיפתור חלק מהבעיה.
רוברט אילטוב: אני רוצה שנתחיל מהדוברים.
רוברט אילטוב: הדובר הראשון הוא נציג המועצה הלאומית לכלכלה, אני מבקש להציג את הדברים מבחינת הראייה שלכם.
חגי לוין: אני נציג המועצה הלאומית לכלכלה ונציג אותו צוות שדיבר עליו יושב ראש הוועדה.
חגי לוין: אני אקדים ואומר שהתבקשתי להציג את עיקרי התובנות שעלו בצוות.
חגי לוין: העבודה של הצוות היא בשלבי סיכום או סיום, אני לא אוכל להציג את כל הדברים, כמו שאמרתי, כי זה ממש בשלבים סופיים, אבל עדיין יש חלק מהדברים בדיון, אבל אני כן אשתדל להציג בפניכם את עיקרי התובנות שעלו.
רוברט אילטוב: רק שאלת הבהרה, לפני שלושה חודשים דיברנו, למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?
חגי לוין: אנחנו עשינו עבודה מאוד רצינית.
רוברט אילטוב: בזה אין לי ספק.
חגי לוין: אני גם רציתי לדון בזה.
חגי לוין: נפגשנו עם מספר גדול מאוד של גורמים, חלקם נמצאים פה, עם הרבה חברות וכן הלאה, אבל הדברים לוקחים זמן.
חגי לוין: המטרה היא בסופו של דבר להגיע לאיזה שהן מסקנות.
חגי לוין: ..
חגי לוין: אנחנו כבר מדברים על איך באמת מיישמים דברים.
חגי לוין: זה לוקח את הזמן שלו.
חגי לוין: אני מודה שגם אני קיוויתי שנגיע לדיון הזה כשהדברים הם מסוכמים כבר ואפשר להציג משהו שלם, אבל להערכתי בשבועות הקרובים נוכל לשים משהו שלם על השולחן.
חגי לוין: כמו שאמרתי, הצוות מתכנס, כמה וכמה פעמים, נפגש עם הרבה מאוד גורמים, התאחדות התעשיינים, איגוד תעשיות האלקטרוניקה.
חגי לוין: אגב, צריך להגיד מלה טובה על התאחדות התעשיינים שסייעו לנו רבות, גם במפגש עם הרבה חברות, רשם מהנדסים, איגוד המהנדסים, הטכניון, האוניברסיטה העברית, חברות השמה, כמו מנפאואר ונישה ואתר all jobs, שקצת נתנו לנו תחושה איך הם רואים את זה והרבה חברות פרטיות, ביניהן IBM, מייקרוסופט, שמאוד סייעו, גם ארגנו איזה שהוא מפגש, אינטל, איסקייפ וכן הלאה וכן הלאה.
חגי לוין: קודם כל, הצוות בעצם התחיל בשאלה האם קיים מחסור.
חגי לוין: אנחנו שומעים הרבה דברים, אבל צריך לבדוק; האם קיים מחסור משמעותי, באילו תחומים ועד כמה הוא חמור.
חגי לוין: אני חושב שדי בצורה ודאית אנחנו יכולים להגיד שבתחומי התוכנה והחומרה יש מחסור, מחסור משמעותי, אני מיד אפרט איך אנחנו רואים את זה.
חגי לוין: פחות ברור, אבל כנראה גם בתחומי הנדסת מכונות והנדסה אזרחית, ובתחומים אחרים ששייכים לתעשייה ולעולם ההיי טק בפרט, נגיד ביו טק ומדעי החיים, אנחנו לא רואים מחסור.
חגי לוין: אפילו בעולם מדעי החיים רואים שיש עודף, עודף של אנשים, עודף של סטודנטים שנכנסים לתחום.
חגי לוין: אחד הדברים המעניינים זה אולי לעשות איזה שהיא הסטה מכאן לכאן.
חגי לוין: המחסור - שומעים הרבה אמירות, אבל לתחושתנו וגם הנתונים מראים שהמחסור עדיין לא חמור ברמה שממש פוגעת בחברות, בפרט אם אנחנו לוקחים כנקודת השוואה את נקודת הקיצון שהיתה סביב שיא הבועה.
קריאה: טוב שאנחנו מתכנסים עכשיו, כל עוד זה לא חמור.
חגי לוין: נכון וזה אומר שאפשר לעשות משהו, אבל עם זאת אני כן צריך להגיד שכבר היום אנחנו חושבים שיש השפעות שליליות על המצב היום, כמו לדוגמה השכר הגבוה שנובע מהמחסור מקטין או מחליש את העמדה התחרותית של התעשייה בישראל, מעודד יציאה לאאוט סורסינג למדינות אחרות של משרות שבעצם היו יכולות להישאר בארץ ואם לא נטפל בזה היום בצורה טובה, יש חשש ניכר שבשנים הלא מאוד רחוקות אנחנו באמת נגיע למחסור שפוגע בצורה משמעותית בתעשייה.
חגי לוין: אני אציג כמה עדויות שהיו למחסור.
חגי לוין: קודם כל נושא השכר.