GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון רובינשטיין: ואני לא בטוח אחרי שזה ייסגר מי כן יוכל לפתוח ערוץ כזה, כי הקשיים הם כאלה גדולים שהערוץ עומד להיסגר, ובגלל זה אני חושב שהפורום הנכבד הזה וכל הפורומים שצריכים להחליט, צריכים לעשות את זה מאד מהר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רק על זה שהתחלתם מגיע לכם קרדיט, אני חושבת.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי הצעה לשאר אלה שנרשמו לדיבור – אני מבין שכולכם בעד הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שאם אין לכם משהו חשוב במיוחד שלא נאמר פה קודם להגיד, שנסיים את החקיקה של החוק היום, ותדברו תוך כדי סעיפים –
אברהם נגוסה: באופן כללי רציתי להתייחס – קודם כל, אני מאד מברך את היושב ראש וגם את היוזמים.
אברהם נגוסה: 130 אלף יוצאי אתיופיה בישראל, אין להם אפשרות של קבלת אפשרות שידור באמהרית על ידי המדינה.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב שהערוץ הזה שאמנון דיבר עליו זה הערוץ היחיד שנותן כל יום שידור דרך המנויים.
אברהם נגוסה: זה חיוני, זה חשוב לתהליך הקליטה של העולים.
אברהם נגוסה: דרך הערוץ הזה העולים מקבלים הסברים על מדינת ישראל, על תהליכים, על התמודדות עם קשיי הקליטה.
אברהם נגוסה: לכן אני מאד מברך על זה, החוק הזה מאד חשוב לנו.
אברהם נגוסה: העניין הטכני – מי יעשה, איך יעשה, יש חוק במדינת ישראל, זה יילך במסגרת החוק.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב שחשוב לנו לא למשוך את הדבר הזה.
אברהם נגוסה: אני מאד מודאג שאם הערוץ הזה ייסגר מחר – אין אפשרות, הקהילה יכולה לקבל, ללמוד, להתעצם ולדעת את הזכויות והחובות של הקהילה.
אברהם נגוסה: לכן אני קורא לכל חברי הכנסת להתאחד, לתמוך, להעביר את החוק הזה כמה שיותר מהר.
אברהם נגוסה: אני יודע שתמיד האוצר מתנגד.
אברהם נגוסה: אני אומר לאוצר - -
ציון פיניאן: אולי הם עוד יפתיעו אותך.
אברהם נגוסה: אני מכיר אותם, אני אומר לך – הלוואי שאני טועה.
אברהם נגוסה: 4.5 מיליון, זה דבר קטן מאד ל-130 אלף אזרחים מגיע סוף סוף לקבל את השירות הזה.
אברהם נגוסה: אם השירות הזה לא יתקיים, הטלוויזיה תיסגר- זה יהיה על המצפון של כל מי שמתנגד לדבר הזה.
לאה ורון: אנחנו מבקשים שוב לדבר בקצרה כדי שניתן יהיה להתחיל לקרוא את הצעת החוק ולסיים אותה, אחרת לא תהיה הצעת חוק היום.
אלמסו אללי: אז אני אקצר – אני רוצה להגיד תודה לחברי הכנסת – ציון פיניאן, ויריב לוין, שאתם דוחפים ומקדמים את זה.
אלמסו אללי: באמת, אחרי 20 שנה הקהילה שהיא מאד מקופחת, הגיע הזמן לתקן את העוול.
אלמסו אללי: אני רוצה לתת דוגמה – היום, בשנת 2011, 30% מהנשים שנרצחו על ידי בני זוגן הם נשים יוצאות אתיופיה.
אלמסו אללי: לא יכול להיות שאין חיבור, שהעדה תוכל להשתלב במדינת ישראל.
אלמסו אללי: ולכן, זו אחת מהדוגמאות.
אלמסו אללי: בשביל להיכנס לערוץ האתיופי בשפה האמהארית אנחנו צריכים לשלם עד 300 שקל כל חודש לחברות אחרות ומתוך זה הולך 16 שקל לשפה האמהארית.
אלמסו אללי: אם אנחנו לא נכנסים בהוראת קבע ל – YES או ל- HOT, אנחנו לא יכולים לצפות בשידורים בשפה האמהארית וזה מקשה על הקליטה.
אלמסו אללי: לכן אני מברך וראש הממשלה תומך וגם שר האוצר, בחוק הזה.
אלמסו אללי: אני מבקש, אדוני היושב ראש, לקדם אותו כמה שיותר מהר ולאשר את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: אין יותר מהר ממה שזה מקודם.
אלמסו אללי: נכון, בהחלט, אני מצדיע, אדוני היושב ראש.
עומר טיאצאו: קודם כל אני מברך על החוק, מברך את היושב ראש וחברי הכנסת ציון פיניאן ויריב לוין.
עומר טיאצאו: אתם עושים עבודה מעולה, אבל לפני יותר מחצי שנה נפגשתי עם שר התקשורת.
עומר טיאצאו: עיצבן אותי לראות שאנשים שמרוויחים 2000 שקל לחודש שצריכים להתחבר לחברת YES או HOT ולשלם 300 שקל, ומתוך זה 17 שקל שישלמו על הערוץ האתיופי.
עומר טיאצאו: כל מי שאין לו – לא יכול להתחבר.
עומר טיאצאו: אז אמרתי לו – שהמדינה תבטל את החוק הזה.
עומר טיאצאו: שתיקח את הכסף, תיתן לערוץ ITV הזה והם יוכלו לצפות.
עומר טיאצאו: אחד הדברים, כמו שאלמסו אללי אומר פה – צריך להכניס בסעיף זה שלא יגבו מהם כסף.
עומר טיאצאו: שיהיה ערוץ ממלכתי, בחינם, שהם יוכלו לצפות.
עומר טיאצאו: אוכלוסייה מבוגרת, כ-70% כפי שמתואר, אין לה חיי תרבות.
עומר טיאצאו: הצורך האקטואלי שלה זה לא בקריאה.
עומר טיאצאו: הצורך בא משמיעה, בא מראיה חזותית, ולכן אני אומר – אם לא ניתן להם את השירות הזה, תחשוב על עולה חדש שמגיע לארץ – אין לו איך לתקשר, הוא לא יודע מה קורה בארץ לכן אני חושב שזו לא רק החלטה, זה מעשה ציוני לחלוטין לדעת גם לקלוט אותם מבחינה תקשורתית, אקטואלית, ואני חושב שהחוק מאד חשוב ואני מקווה שהוא יעבור.
עומר טיאצאו: תודה על הרצון שלכם.
נילי רן כהן: אני לא אחזור על מה שאמרו אבל זה באמת חוק חברתי פר אקסלנס, אין פה שאלה.
נילי רן כהן: הנתונים מראים שהקהילה האתיופית הולכת ומתרחקת מהחברה הישראלית.
נילי רן כהן: יש יותר תחושת חוסר שייכות למדינה.
נילי רן כהן: זה אינטרס מובהק שלנו בחרה להעביר מסרים דרך המדיה הטלוויזיונית.
נילי רן כהן: תחשבו על הדבר הכי בסיסי – יום הזיכרון, יום השואה.
נילי רן כהן: איזה קשר יש לקהילה הזו אם כל השידורים הם בעברית?
נילי רן כהן: גם להם נפלו בנים במלחמות.
נילי רן כהן: זה אינטרס חיוני של כולנו שיהיה להם ערוץ עם תכנים שיחברו אותם למדינה, להיסטוריה, לציונות, דברים בסיסים כמו למשל ללכת לבנק או דברים שהקהילה המבוגרת פחות טובה בהם.
נילי רן כהן: הם דברים חיוניים.
עופר מרגלית: רק להבהיר – תמיכת הממשלה בקריאה הטרומית היתה בכפוף לתיאום הליכי החקיקה עם משרד האוצר ובהתאם למתווה שאושר- -
יריב לוין: אני מפנה אותך לפרוטוקול מליאת הכנסת.
יריב לוין: החוק הוצג במליאת הכנסת.
יריב לוין: הממשלה אפילו לא השיבה, וזה מה שקובע.
יריב לוין: זה המצב, צריך לומר את האמת.
יריב לוין: היו"ר כרמל שאמה: הוא מקריא מתוך - -
יריב לוין: הוא מקריא החלטה של ועדת שרים.
יריב לוין: אני יכול לומר שאני הודעתי מראש שאני לא מסכים לשום תנאי של תיאום – זה עבר בוועדת שרים, כשזה עבר בוועדת שרים חזרו אלי ואמרתי שאני לא מסכים לתאם שום דבר.
יריב לוין: אמרתי כי ידעתי לאן אני אגיע אם אסכים.
יריב לוין: ואז זה עבר והגיע למליאה, והממשלה החליטה לא להשיב, ולקבל את זה ללא שום מגבלת תאום.
יריב לוין: הדברים פשוטים וברורים.
ציון פיניאן: נעביר את זה בתחילה בקריאה ראשונה ולאחר מכן יהיו בוודאי - -
אתי בנדלר: את מה נעביר?
אתי בנדלר: בנוסח הנוכחי יש שאלות שצריך לענות עליהן, אי אפשר להתחמק מזה.
אתי בנדלר: אני עדיין לא מבינה על איזה סוג של ערוץ מדובר – אנחנו תכף נדבר על זה, האם מדובר על ערוץ מיוחד?
אתי בנדלר: ערוץ ייעודי?
אתי בנדלר: אני רק אומר לך במילה אחת – למשל, ערוץ ייעודי הוא ערוץ שיועבר במסגרת שידורי ה- DTT, אלה הערוצים הפתוחים לציבור, שניתן לקלוט אותם באמצעות ממיר, רכישה חד פעמית של ממיר, ואז אפשר לקלוט אותם גם אם אתה לא מנוי על הכבלים או על הלווין.
אתי בנדלר: אני שומעת שיש לכך דרישה מאד ברורה מצד נציגי הקהילה כאן.
אתי בנדלר: אבל מצד שני, כדי שערוץ מסוים יהיה ערוץ ייעודי יש הליכים שמתחייבים לפי החוק, ויש כללים מסוימים שחלים על הערוץ הייעודי, והערוץ הזה צריך בכלל להיבחר במכרז שמפרסמת המועצה.
אתי בנדלר: ולכן צריכים להבין בכלל על איזה סוג של שידורים אנחנו מדברים כאן.
יריב לוין: ,ערוץ ייעודי" היה שימוש בטרמינולוגיה לא נכונה.
יריב לוין: הכוונה היא לערוץ שיעמוד במגבלה של שידור רציף בשפה האתיופית לאורך שעות היום.
אתי בנדלר: אבל אז צריכים להבין שלא ניתן יהיה לקלוט אותו אלא אם אתה מנוי על הכבלים והלווין.
יריב לוין: זה המצב, אין ספק שהעניין הזה הוא בעייתי וראוי היה לתקן אותו, אבל אנחנו הרי לא נשנה את כל העולם ביום אחד, והמטרה שלנו היא קודם כל להציל את הקיים לפני שנגיע לארץ המובטחת.
יריב לוין: לכן, בשלב הזה, ומבלי להתעלם מההערות הנכונות ובכלל מהפלטפורמה, אנחנו לא רוצים כרגע לעשות מהפכה בעניין הזה.
ערן מרגלית: התמיכה של משרד האוצר היתה מתוך הכרה בצורך הזה ומתוך הבנה שיש הצדקה למצוא פתרון לבעיה וערוץ לקהילה האתיופית.
ערן מרגלית: אנחנו גם מוצאים כפי שניצן חן ציין – חורים בנוסח הנוכחי של ההחלטה, גם בהיבט של הסכום.
ערן מרגלית: ככל הידוע לי, לא היתה הסכמה על הסכום, אני לא מכיר הסכמה כזו.
ערן מרגלית: גם לגבי סעיף (ב) --
ציון פיניאן: הדבר היחיד שהיתה לגביו הסכמה זה 4.5 מיליון שקל.
ערן מרגלית: ככל הידוע לי – לא.
ערן מרגלית: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה על ידי נציגים מהקהילה, שאני לא זוכר את שמם, על העניין שכיום, כפי שההצעה מנוסחת, בעצם תיתן תמיכה לערוץ שהיום הוא ערוץ בודד, שבשביל לקלוט אותו צריך לשלם 201 או מינימום לחברות הכבלים ובנוסף 16 שקלים בשביל לקנות את הערוץ.
ערן מרגלית: כשאתה מנסה לתמוך באוכלוסייה חלשה מכספי מדינה, אני חושב שזו לא הדרך.
ערן מרגלית: הדרך הנכונה יותר היא לפעול או בכיוון של להגדיר את הערוץ כערוץ ייעודי, ואז, במסגרת המכרז שייצא, במידה ויהיה צורך בסובסידיה, ואני מעריך שאכן יהיה צורך, כי זה ערוץ שכפי שאמרו, קשה לו להתקיים כלכלית, אז באמת תינתן הסובסידיה הזו, בעצם במכרז, בהליך מכרזי, שככה יבחרו ערוץ ייעודי, והוא באמת יוכל לעמוד בתנאי של שידור מעל 12 שעות לחודש.
ערן מרגלית: אלטרנטיבה שניה היא לחייב את הרשות השניה או את מועצת הכבלים והלווין לקבוע בחקיקה חובת רגולציה לזכיינים לשידורים בשפה האמהארית, ואז, בעצם, ניתן יהיה לתמוך בתמיכות שישודרו במסגרת הערוצים הקיימים.
ערן מרגלית: להעביר תמיכה לערוץ הקיים בלי שום פיקוח נוסף – אנחנו נתנגד להצעה כזו.
ציון פיניאן: "הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון – השקעה בשידורים ובהפקות בשפה האמהרית), התשע"א-2011 הוספת סעיף 6לו1 בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982, אחרי סעיף 6לו יבוא: "השקעהבשידורים ובהקפות בשפה האמהארית 6לו1 (א) אוצר המדינה יקצה מדי שנה 4.5 מיליון שקלים חדשים (בסעיף זה – כספי תמיכה) לעידוד שידורים והפקות בשפה האמהארית עבור קהילת יוצאי אתיופיה בישראל (בסעיף זה – הקהילה), שיחולקו לפי הוראות סעיף זה".
דנה נויפלד: יש כל מיני דברים שצריך להשלים בחקיקה לקראת הקריאה השניה והשלישית, אנחנו נתייחס לזה אולי בהרחבה לגבי הסעיפים האחרים.
דנה נויפלד: עכשיו אני אומרת דברים שהם רק על פניו, כדי לשפר את הנוסח לקראת הקריאה השניה והשלישית?
דנה נויפלד: זה לא בא במקום כי יש כאן עוד דברים שצריך להסדיר אותם, שחסרים בתוך החוק הזה.
אתי בנדלר: תנו הערות ראשוניות שמתחייבות לצורך הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה, תודיעו באיזה נושאים אתם רוצים שנדון לאחר מכן, ככל שהוועדה תאשר את זה, אני אתייחס לכך בדברי ההסבר.
דנה נויפלד: אז אם אפשר להתייחס לסעיף (א) אני מציע להוריד את המילים "עידוד שידורים" – הייתי אומרת "עידוד הפקות מקומיות" בשפה האמהארית, ולהגדיר מה זה הפקות מקומיות, שהפקה מקומית – שאלתי את ההגדרה מחוק הרשות השניה, ששם זה לצורך אחר, אבל ההגדרה: "מדובר בתכנית שרוב יוצריה, רוב מבצעיה, רוב הצוות הטכני הנדסי שנטל חלק בהפקתה ורוב צוות ההפקה הם תושבי ישראל מבני העדה האתיופית ..." אני מקווה שאני אומרת בסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: "כולל המנהלים" הייתי קובעת.
דנה נויפלד: "המתגוררים בדרך קבע, בעבור קהל יעד ראשוני ישראלי בשפה האמהארית, ולגבי רוב, בחוק הרשות השניה יש הגדרה למה זה "רוב".
דנה נויפלד: אנחנו נגדיר את זה בהתחלה כמו שם, אבל אפשר לדון בזה אחר כך, כמה צריך שיהיו כאשר מדברים על רוב.
דנה נויפלד: בהגדרה זה רוב - 75% לפחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאחד הדברים שצריך לעגן בחוק זה שהמנהלים יהיו יוצאי אתיופיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי יש נטיה בדרך כלל, את יודעת - -
אתי בנדלר: אני חושבת שככל שמדובר בערוץ פרטי – אנחנו לא צריכים להכתיב להם מי יהיו המנהלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה פרטי?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את נותנת 4.5 מיליון שקל מהמדינה.
אתי בנדלר: זה עדיין ממשיך להיות ערוץ פרטי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם המכרז לערוץ 9 דרש מנכ"ל שיש לו קשר חזק לקהילה האתיופית.
קריאה: לפי הנוסח לא מדובר בכסף שעובר לערוץ אלא לחברות ההפקה.
אתי בנדלר: אני רוצה להבין את השינויים שאתם מבקשים, כדי שהוועדה תוכל להחליט אם לקבל אותם או לא.
אתי בנדלר: דבר ראשון – ההקצאה תהיה לעידוד הפקות מקומיות בשפה האמהרית, פלוס הגדרה מה זה הפקות מקומיות.
אתי בנדלר: דנה נויפלד: נכון.
אתי בנדלר: בסוף הסעיף יהיה: "לעניין סעיף זה – הנפקה מקומית.
אתי בנדלר: ..." כמו שהקראתי.
אתי בנדלר: אתי בנדלר: ומה בקשר להערתה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ שמבקשת שגם המנהל יהיה בעל זיקה לעדה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה לא חוק עידוד תעסוקה לבני העדה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים הפקות ושידורים.
ציון פיניאן: חוק עידוד יצוג הולם כבר עבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאתם טועים, אבל תעשו מה שאתם חושבים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו מדברים על העברת - -
כרמל שאמה-הכהן: האם שיודע להוציא את ההפקות הטובות ביותר עבור העדה - -שיכול לנהל את זה הכי טוב.
כרמל שאמה-הכהן: מה המטרה של החוק?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו רוצים להעביר את הכסף לערוץ שמשדר לפחות 12 שעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קריאה: זה בסעיף קטן (ב).
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד לא הגענו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתי בנדלר: מדובר על עידוד הפקות כרגע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הכסף יועבר לחברות הפקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השידור של ההפקות האלה יהיו בערוץ מסוים שתיכף נשמע עליו - - - אבל קודם כל – הכסף לא יועבר בכלל לערוץ, בהתאם להצעה.
דנה נויפלד: ההגדרה כמו שקראת אותה – נועדה להבטיח שבאמת, ההפקה המקומית שלה אנחנו מקצים את הכסף, מי יהיה חלק ממנה.
דנה נויפלד: זאת אומרת, שהם יהיו בני העדה, וכו' וכו'.
אמנון רובינשטיין: היות והכסף לא עובר לערוץ, הוא עובר להפקות יהיה קשה מאד לכנסת לקבוע שמנהל חברת הפקה שתפיק את ההפקה יהיה - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא דיברתי על מנהל ההפקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דיברתי על מי שמנהל את הערוץ.
אתי בנדלר: אם כך אני חוזרת – סעיף קטן (א) בשינויים שיוכנסו בו, בהתאם למה שמתגבש כאן הם שהכסף יועבר לעידוד הפקות מקומיות בשפה האמהארית ותיווסף הגדרה להפקות מקומיות בהתאם לאמות המידה שהקריאה דנה נויפלד.
כרמל שאמה-הכהן: נמשיך בהקראה.
לאה ורון: חבר הכנסת יריב לוין מצביע במקום אופיר אקוניס וחבר הכנסת ציון פיניאן – במקום דני דנון.
לאה ורון: וחברת הכנסת שמאלוב – ברקוביץ מצביעה במקום אלי אפללו.
ציון פיניאן: "אני ממשיך בקריאה: (ב) כספי התמיכה יחולקו על ידי המועצה לצורך שידורים והפקות בערוצים המשדרים בשפה האמהארית מחצית מזמן השידור שלהם לפחות, ובלבד שזמן השידורים כאמור לא יפחת מ-12 שעות ביום במשך שישה ימים בשבוע".
ניצן חן: להוריד את המילה "שידורים" ולהוסיף "מקומיות" אחרי "הפקות": "...
ניצן חן: לצורך הפקות מקומיות בערוצים".
יריב לוין: אני רוצה להציע, לאור הדיון שהיה כאן קודם – אני חושב ש-12 שעות ביום, צריך באיזושהי דרך להבהיר שאין הכוונה מ- 6 בערב עד 6 בבוקר, או כל מיני פטנטים כאלה, של 12 בלילה עד 12 בצהריים, או כל מיני סידורים כאלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה אתה רוצה?
יריב לוין: אני חושב שצריך להיות איזשהו דגש שבשעות שהן שעות הפריים טיים - -
אתי בנדלר: בשעות צפיית שיא.
אתי בנדלר: זה מונח שמקובל.
יריב לוין: זה מצוין.
יריב לוין: אז אני חושב שכדאי שזה ימצא את ביטויו כדי שאנחנו - -
דנה נויפלד: המילה "שידור" לא צריכה להיות בסעיף הזה, אחרת זה לא מסתדר מבחינה לוגית.
דנה נויפלד: "שידור הפקות מקומות".
דנה נויפלד: בסעיף קטן (ב): "כספי התמיכה יחולקו לצורך שידור הפקות מקומיות בערוצים".
אתי בנדלר: בערוצים המשודרים בשפה האמהרית, מחצית מזמן השידור שלהם לפחות, ובלבד שזמן השידורים כאמור לא יפחת מ-12 שעות, שש מהן לפחות בשעות צפית שיא, במשך שישה ימים בשבוע" ערוצים המשדרים בשפה אמהרית – אני רוצה לדבר על כך ששפת הדיבור באותם שידורים – אנחנו מדברים.
אתי בנדלר: לא בדיבוב ולא בתרגום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להעיר הערה לגבי השעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שעות השיא בפריים טיים זה 19:00 עד 23:00.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אנחנו מדברים פה על אוכלוסייה שיושבת בבית אז יהיה לא נכון להעביר להם את השידורים בבוקר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה צריך להיות 12 שעות ולא, נניח, 16.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברגע שאתה עושה 16 שעות שידורים אז אתה סוגר מ-7 בבוקר- -
דנה נויפלד: אבל אז זה מחייב אותם לשדר 16 שעות.
ניצן חן: השידורים הם 24 שעות רק שידור ראשוני זה 12 שעות.
ניצן חן: הערוץ הזה משדר 24 שעות ביממה.
אתי בנדלר: זה יכול להיות בסופו של דבר הערוץ הקיים היום אבל - -
ניצן חן: כשאת אומרת שזמן השידורים לא יפחת מ 12 שעות הכוונה היא לא שאחרי 12 שעות הוא סוגר והולך הביתה.
ניצן חן: הכוונה היא – 24 שעות זה שעות שידור ראשוני.
ניצן חן: הוא יכול - -
ניצן חן: הרי כל ערוץ בכבלים ובלווין לא מחשיך מסך.
ניצן חן: הוא משדר 24 שעות.
אתי בנדלר: יכול להיות שיקום מחר ערוץ משותף לערוץ בשפה האמהרית וערוץ בשפה נוספת, ויחלקו את שעות השידור ביניהם, אינני יודעת.
אתי בנדלר: אבל למה לסגור את הדלת בפני אפשרות, לצורך העניין, נניח, שהערוץ הזה, כדי להתחזק, יחליט שמשדרים 24 שעות ביממה, אבל מחלקים את שעות השידור בין שעות בשפה האמהרית לבין שעות בשפה נוספת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה נוספת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ערבית?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רוסית.
אתי בנדלר: אני לא יודעת, אני לא רוצה לסגור את הדלת בפני יוזמות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה כוונה מאד טובה והדבר הזה יכול לפגוע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מציעה להאריך את שעות השידור – לא פחות מיותר שעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כבר מתכוונים לאמהרית למה מעבירים פה עוד שפה?
ציון פיניאן: אם זה יהיה 16 שעות ההצעה הופכת להצעה תקציבית?
ציון פיניאן: זו הגדלה של שעות שידור.
אתי בנדלר: העבירו לי פתק – נניח שבאותו ערוץ שידור יחליטו לחלק את שעות השידור בין אמהרית לבין שעות שידור בעברית קלה, כדי שילמדו את השפה.
אתי בנדלר: למה לסגור יוזמות?
אברהם נגוסה: או תכניות בעברית לצעירים.
טל רוזנפלד: אנחנו רק חושבים שנדרשת עוד חשיבה על מנגנון חלוקת הכספים – האם צריך לחול עליו הנוהל שנקבע לפי סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב על חלוקת כספי תמיכות - - תשב הוועדה שמחלקת, לפי איזה קריטריונים – אלה דברים שעוד דורשים חשיבה לדעתנו.
אתי בנדלר: אני מציעה שנשאיר את זה כהערה לדברי ההסבר ונכתוב שבעת הכנת הצעת החוק לקריאה השניה והשלישית תדון הוועדה בדרכי החלוקה, מנגנון החלוקה, והפיקוח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה, למשל, אם זה ערוץ קיים או – כרגע האוכלוסייה משלמת 16 שקל לחודש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, הקטע - - לא משנה איזה ערוץ, שיש לו פלטפורמה משודרת, הוא יעבור פעם ל- DTT.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מישהו חשב על זה?
כרמל שאמה-הכהן: זה חוק אחר.
אתי בנדלר: אם כך – בסעיף קטן (ב) – "כספי התמיכה יחולקו על ידי המועצה לצורך – הפקות מקומיות.
אתי בנדלר: ..." אנחנו נבהיר בנוסח שמדובר בשפת הערוץ ולא בדיבוב ולא בכתוביות, וההמשך – כפי שכתוב.
אתי בנדלר: ו"...
אתי בנדלר: בלבד שזמן השידורים לא תפחת י 16 שעות ביום, 6 מהן לפחות בשעות צפיית שיא".
יריב לוין: אבל זה יהיה צריך לחול על 5 ימים כי יכול להיות שבימי שישי שעת צפיית השיא הן דווקא בשעות שאחרי כניסת השבת, ואני לא בטוח - -
כרמל שאמה-הכהן: אם הערוץ ישדר בשעות נורמליות במהלך השבוע - -
יריב לוין: אני אומר מבחינה טכנית – שלא נעשה משהו שאחרך כך יכניס אותם למבוי סתום שכאשר הם יבואו - -
ניצן חן: אני מציע לא להיכנס לעניין של צפיית שיא או לא, לאפשר - - לא משנה איזה ערוץ זה יהיה, את הגמישות הפרוגרמטית, כי באמת, ההערה של חברת הכנסת ברקוביץ נכונה, לפעמים 2 בצהריים זה גם סוג של פריים טיים, וכמעט אין באף ערוץ מגבלה בחוק - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אולי נכניס בשיקולי החלוקה את פריסת השעות - -אתם תשקלו.
אברהם נגוסה: אפשר לתת הערה בעניין?
אברהם נגוסה: אם זה לא יהיה מעוגן בחוק - -
יריב לוין: לא, זה ייכנס לקריטריונים של חלוקת הכספים.
כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אנחנו אנחנו מצביעים על (ב), עם השינויים.
ציון פיניאן: "(ג) בבואה לחלק את כספי התמיכה, תביא המועצה בחשבון במסגרת שיקוליה, את התאמתם של השידורים וההפקות לאחת או יותר מהמטרות הבאות: מתן אפשרות לבני הקהילה לבטא את רחשי הקהילה, את תרבותם ואת מסורותיהם.
ציון פיניאן: הבלטת הישגיהם של בני הקהילה בתוך הקהילה וכלפי החברה הישראלית כולה.
ציון פיניאן: הספקת מידע רלוונטי בכל הנוגע להתנהלות במציאות הישראלית, לרבות כלפי משרדי הממשלה והמוסדות המטפלים בקהילה.
ציון פיניאן: הצגת המציאות הישראלית על מנת לסייע בקליטתם של בני הקהילה בחברה הישראלית.
ציון פיניאן: הכרת ההיסטוריה, התרבות ואורח החיים בישראל.
ציון פיניאן: הצגת המתרחש בארץ המוצא של בני הקהילה.
ציון פיניאן: "
דנה נויפלד: אני חושבת שלגבי (6), כיוון שאנחנו בכל זאת נותנים את התקציב הזה בשביל הפקות מקומיות, האם נדרש באמת סעיף (6) – הצעת המתרחש בארץ המוצא של בני הקהילה.
דנה נויפלד: זה לא מונע מהם לשדר ראת השידורים האלה, אבל התמיכה לא נועדה לצורך זה, נראה לי.
כרמל שאמה-הכהן: מסכים אתך, ירד.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שבמקום זה נכניס שהשיקול יהיה פריסת שעות השידור בשפה האמהרית.
עומר טיאצאו: שהחדשות תהיינה אקטואליות לאותו יום.
עומר טיאצאו: זה מאד חשוב, הדבר הזה.
עומר טיאצאו: יש ערוצים שמדווחים על דברים שקרו לפני חודש כאילו שזה קרה היום.
עומר טיאצאו: שיהיו חדשות של היום.
לאה ורון: קודם כל צריך לעגן את זה שיהיו חדשות.
לאה ורון: אתם עושים חדשות היום?
אמנון רובינשטיין: כן, אבל אין לנו מספיק כסף לעשות מהדורה יומית.
יריב לוין: את זה צריך להשאיר מול המועצה.
יריב לוין: אם הם, בתוך הצגת המציאות, -- וכן הלאה.
דנה נויפלד: הדבר היחיד שמטריד אותי הוא עצם העובדה שבדברי ההסבר מדברים על הערוץ הישראלי האתיופי, על הערוץ הספציפי.
דנה נויפלד: המנגנון שהוועדה יוצרת פה מאפשרת לא רק לערוץ הזה, אלא כל ערוץ שיקום.
אתי בנדלר: אני מזכירה לך שבמקרה הטוב, דברי ההסבר בהצעת חוק פרטית, כפי שהונחה, משמשים ככלי עזר לניסוח דברי ההסבר ברשומות, לא מעבר לזה.
דנה נויפלד: לקחתי בחזרה את ההערה שלי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף (ג) עם השינויים – מחקנו את זה סעיף (6) המקורי, הוספנו במקומו סעיף חדש.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לעדכן את כולכם.
כרמל שאמה-הכהן: במסגרת הרפורמה ברשות השידור הוועדה הכניסה ואישרה הצעה שלי לייחד 1,6 מיליון שקל לשידורים בשפה האמהרית ברשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו אתכם.
עומר טאיאצו: מבטלים את האגרה, 17 שקל, שלוקחים?
כרמל שאמה-הכהן: זה לא בחוק הזה.
כרמל שאמה-הכהן: שבו עם האוצר.
לאה ורון: נציג האוצר, אתה רוצה להתייחס?
אתי בנדלר: לפני כן – אמרתם בתחילת הישיבה שיש נושאים נוספים שתרצו שנתייחס אליהם בדברי ההסבר, מעבר למה שנאמר כבר – יש נושאים נוספים?
אתי בנדלר: כי אם כן, אם זה שאלות עקרוניות שאתם מבקשים שהוועדה תדון בהם אחרי הקריאה הראשונה, ויש חשש שמישהו יטען נושא חדש – ראוי שהדברים ייכתבו בדברי ההסבר, כדי שלא ניתן יהיה להעלות את הטענה הזו.
דנה נויפלד: קודם כל, אני לא חושבת שנטען נושא חדש אם זה נושא שאנחנו נעלה אותו, אבל - -
אתי בנדלר: אבל את יודעת שיש גורמים נוספים.
דנה נויפלד: אבל את פנית לממשלה.
דנה נויפלד: מבחינתנו, אם יהיה מדובר שם שמנגנון החלוקה וההקצאה של הכספים - -
לאה ורון: האם נציג האוצר רוצה להתייחס?
עופר מרגלית: התייחסתי.
כרמל שאמה-הכהן: נעביר את זה לקריאה ראשונה ונקווה שנסיים את זה עוד בכנסת הזה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, על סדר היום: היתר לפרסום נתונים בהתאם לסעיף 18(ב)(3) בפקודת הסטטיסטיקה (נוסח חדש), התשל"ב-1972.
שלמה יצחקי: ההצעה נוגעת לפרסום מאזן האנרגיה במדינת ישראל.
שלמה יצחקי: עד להפרטת בתי הזיקוק לא הייתה בעיה ומאזן האנרגיה של מדינת ישראל פורסם בגלל שהיו שם חברות ממשלתיות ולא חלה עליהן פקודת הסטטיסטיקה.
שלמה יצחקי: מאז שהוחלה ההפרטה, קיימת בעיה שאם אנחנו מפרסמים את המאזן של האנרגיה במדינת ישראל, אז כל חברה יודעת מה היא מייצרת, ולכן היא יכולה לגזור את השימוש של החברה האחרת.
שלמה יצחקי: כדאי להדגיש, מאזן האנרגיה הוא איננו מאזן של מחירים, או של זרמי כספים, אלא רק של כמויות.
שלמה יצחקי: הוא מיועד לאפשר דיוק בנתונים על תצרוכת האנרגיה, חיזוי האנרגיה ומה שחשוב לעולם איכות הסביבה והשפעה של פליטות גזים.
שלמה יצחקי: הבקשה שלנו הייתה לאפשר פרסום של מאזן האנרגיה על פי הכללים הבינלאומיים שישראל מחוייבת כלפיהם.
שלמה יצחקי: כלומר, לגבי הגופים שישראל מחויבת כלפיהם זה האו"ם, זה ה-IEA שזה המוסד העוסק באנרגיה מטעם ה-OECD והשגנו את ההסכמות של כל המשרדים הנוגעים בדבר.
שלמה יצחקי: למשל, רשות ההגבלים העסקיים ביקשה שנסטה קצת מהנוהג המקובל במדינות העולם ולא נפרסם את הנתונים בעידכון מיידי, אלא בפיגור של שנה עד שנה וחצי.
שלמה יצחקי: הסכמנו לכך, ההליך הוא באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ובאישורו של ראש הממשלה במידה ויאפשרו לנו אנחנו נפרסם את נתוני מאזן האנרגיה כמו שהיה עד 2006 ונעמוד בהסכמים הבינלאומיים של מדינת ישראל.
שלמה יצחקי: אני לא רוצה להדגיש שמצבנו בעולם הוא לא טוב מבחינה בינלאומית ורצוי לא להגדיל את החיכוכים.
בריאן ניגן: ההיתר המוצע הוא מאוד ספציפי בהתאם לתיקון פקודת הסטטיסטיקה.
בריאן ניגן: יש לנו גירסה שהיא האחרונה שהיא שונה מזו שפורסמה באתר, ואני מקריא את ההיתר לפי מה שסוכם לאחרונה עם משרד ראש הממשלה מר איתי עצמון מהוועדה וגם הגורם המאשר במשרד המשפטים.
בריאן ניגן: היתר לפרסום נתונים – לפי פקודת הסטטיסטיקה (נוסח חדש), התשל"ב-1972 בתוקף סמכותי לפי סעיף 18(ב)(3) לפקודת הסטטיסטיקה (נוסח חדש), התשל"ב-1972, לאחר התייעצות עם הסטטיסטיקן הממשלתי, עם המועצה הציבורית לסטטיסטיקה, עם הממונה על הגבלים עסקיים, ועם שר התשתיות הלאומיות, ולאחר שניתנה לפז בית זיקוק אשדוד בע"מ ובית זיקוק לנפט בע"מ הזדמנות להביע את עמדתן, ולאחר שמצאתי שהדבר חיוני לאינטרס הציבורי, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתיר לאמור: 1.
בריאן ניגן: אני מתיר ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפרסם נתונים כמותיים לגבי החומרים או המוצרים או המוצרים בטור א' לתוספת והפעילות לגביהם בטור ב' לתוספת, המתייחסים לפעילות התאגידים פז בית זיקוק אשדוד בע"מ ובתי זיקוק לנפט בע"מ, בכפוף לתנאים המפורטים בסעיף 2.
בריאן ניגן: פרסום כאמור יהיה לפי כללי הדיווח של ארגון International Energy Agency .
בריאן ניגן: 2. (א) פרסום הנתונים לפי סעיף 1 מותר רק כעבור שנה מתום השנה האזרחית שבה נתקיימה הפעילות נושא הנתונים.
בריאן ניגן: על אף האמור בסעיף קטן (א) הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תהיה רשאית למסור את הנתונים לפי סעיף 1 לארגון International Energy Agency .
בריאן ניגן: של ה-OECD לקראת סוף השנה האזרחית שלאחר השנה האזרחית שבה נתקיימה הפעילות נושא הנתונים, בהתאם לכללי הדיווח של הארגון ולצורך פרסום הנתונים במועד הקבוע בסעיף קטן (ב).
בריאן ניגן: (ג) פרסום הנתונים מותר גם לגבי פעילות שקדמה למועד פרסום היתר זה.
בריאן ניגן: תוספת (סעיף 1) טור א' – חומרים ומוצרים נפט גולמי וחומר זינה לזיקוק תזקיקי נפט לפי מוצרים.
בריאן ניגן: טור ב' – פעילות יבוא והעברות לזיקוק יבוא, זיקוק, יצוא וצריכה עצמית
כרמל שאמה-הכהן: יש הערות חדשות?
כרמל שאמה-הכהן: ההיתר אושר.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים בהצבעה על הרוויזיה שהגשתי במהלך הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: הרוויזיה עסקה בהגדרה מתוך הסעיף.
כרמל שאמה-הכהן: היתה הצעה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ’, להחריג את חברות ה-ISP והמפ"א מתחולת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: היה שוויון קולות בעת ההצבעה.
לאה ורון: מה שאומר שאז מעלים למליאת הכנסת את שתי ההצעות, על מנת שהמליאה תכריע.
כרמל שאמה-הכהן: אז זו הצבעה על הרוויזיה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד אישור הרוויזיה?
כרמל שאמה-הכהן: מי נגד אישור הרוויזיה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה על אישור הרוויזיה בעד - רוב הרוויזיה התקבלה
לאה ורון: הבקשה לדיון מחדש, קרי הרוויזיה, התקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו מצביעים שוב על הצעתה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ’.
כרמל שאמה-הכהן: אם היא מושכת אותה, עדיין צריכים להצביע עליה?
אתי בנדלר: אם היא מושכת אותה, אז לא.
כרמל שאמה-הכהן: אז איך אנחנו מפרשים את מה שהיא אמרה בדיון?
אתי בנדלר: קשה לי לפרש.
כרמל שאמה-הכהן: אז נצביע ונפיל את זה, הכי ברור.
כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו מצביעים שוב על הצעתה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ’, שהיא די חזרה ממנה אבל היא לא פה להגיד את זה בפה מלא.
לאה ורון: בהחלטה להחריג מהצעת החוק את בעלי הרישיון למפעיל פנים ארצי קווי ובעלי רישיון לספקי גישה לאינטרנט.
כרמל שאמה-הכהן: אין מצביעים בעד.