GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סטס מיסז'ניקוב: ב-2010 כנראה עשינו over doing – כבר היום אנחנו חסרים 19,000 חדרים, לא רק חדרי מלונות דה-לוקס חמישה כוכבים, אלא חדרים במלונות שלושה כוכבים, מוטלים, guest houses, בעיקר בירושלים, תל-אביב וסביב הכינרת, אבל גם בכל יתר המקומות בארץ.
סטס מיסז'ניקוב: לכן, מבחינתנו שנת 2012-2011 בנוסף למאמצי השיווק שלנו והרחבת שווקים במדינות אחרות, זה קודם כול בנייה מלונאית מזורזת.
סטס מיסז'ניקוב: זה אומר או לבנות בתי מלון חדשים או, לפי אותם אחוזי בנייה קיימים בערים מסוימות, לנצל את אחוזי הבניה ולהרחיב את בתי המלון הקיימים.
סטס מיסז'ניקוב: יש לנו הישגים לא מבוטלים בתחום ההשקעה בתשתיות, ואנחנו מרחיבים את ההישגים האלה.
סטס מיסז'ניקוב: קודם כול, העברנו את מינהלת ההשקעות ליזמים ממשרד התמ"ת למשרד התיירות, זה אומר פחות ביורוקרטיה ופחות תחנות בדרך של היזם.
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו משרד התיירות הפך להיות one stop shop מבחינת קבלת מענקים, קבלת מידע מהיזם וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: כבר אישרנו פרויקטים בהיקף של כחצי מיליארד שקל.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נותנים מענקים של 20%, דהיינו כל פרויקט כזה זה מינוף פי חמישה.
סטס מיסז'ניקוב: נתנו מענקים בשווי של חצי מיליארד שקלים בסך הכול, מונפו 2 מיליארד שקלים במשק לבנייה מלונאית.
סטס מיסז'ניקוב: עד כה, עם התוכנית שלנו, נוספו 1,750 חדרים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: הצלחנו, אחרי הרבה מאוד דיונים עם האוצר והרבה מאוד משא ומתן אתם, להגדיר ולשנות מפת אזורי עדיפות לאומית ולהכליל אזורים חדשים, למשל, בית-שאן, כרמיאל ואילת.
סטס מיסז'ניקוב: תארו לעצמכם שאילת עד עכשיו לא נכללה באזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית ושם לא יכולנו לתת אפילו שקל אחד ליזמים כדי לבנות בתי מלון.
סטס מיסז'ניקוב: ככה זה גם נראה, כי בתי המלון האחרונים נבנו שם לפני 22-20 שנה.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצליחים סוף-סוף לשכנע את האוצר שצריך לעשות דיפרנציאציה במתן השקעות.
סטס מיסז'ניקוב: אם, למשל, יש ביקוש אדיר בירושלים מבחינת בנייה מלונאית, אבל חסר שם אשראי ליזמים – ובאמת חסר אשראי כי הבנקים לא מעמידים אשראי כמו שהם מעמידים לעסקים קטנים ובינוניים, וזו אחת הבעיות לוועדה שלך, דרך אגב - הצלחנו במקום לתת מענק 20% בירושלים לתת 28%.
סטס מיסז'ניקוב: בעוד חצי שנה, הגענו להסכם עם האוצר, שנבחן לעשות אותו ר גם במקומות אחרים, כמו סובב כינרת ואולי עד אז גם בים המלח ובאילת.
סטס מיסז'ניקוב: הצלחנו לתת מענקים של 50 מיליון שקלים לשיפוץ ושדרוג בתי מלון.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצליחים להכניס בשנים האחרונות רשתות מלונאיות בין-לאומיות, שכל כך חסרות פה: קמפינסקי, וולדורף-אסטוריה, ריץ-קרלטון בהרצליה וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: סוף-סוף הוצאנו, אחרי עשרות שנים, תמ"א 12 מוועדת תכנון ארצית.
סטס מיסז'ניקוב: מה זה תמ"א 12?
סטס מיסז'ניקוב: זה להגדיר את כל הקרקעות שמיועדות למלונאות ולתיירות, שהרשויות המקומיות לא יזנבו אחרי זה.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מקדמים תוכנית לאומית רב-שנתית לקידום ענף האופניים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבצעים תשתיות תיירותיות בהיקף של למעלה מ-200 מיליון שקלים מדי שנה.
סטס מיסז'ניקוב: כמה אתגרים – היום צוואר הבקבוק העיקרי, מבחינת תוספת מהירה של חדרי אכסון ובניית בתי מלון חדשים, נעוצה בכך שמינהל מקרקעי ישראל פשוט לא משווק פרויקטים שמיועדים לתיירות.
סטס מיסז'ניקוב: הוא משווק רק לבנייה פרטית ורק באזורים מוגדרים.
ישראל אייכלר: גם למגורים הם נותנים בקמצנות גדולה מאוד קרקעות.
סטס מיסז'ניקוב: אבל באזורים מוגדרים.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא מזלזל בזה, זו ההנחיה של השר, בשביל זה הוא קיים, אבל יש צוואר בקבוק בשיווק קרקעות לצורך תיירותי, וזו הבעיה העיקרית.
סטס מיסז'ניקוב: אחרי שכבר קיבלנו אפשרות לתכנן מלונות ואטרקציות מלונאיות על הקרקעות של המינהל, אנחנו מבקשים לקחת מהמינהל גם אפשרות לשווק על הקרקעות את אותם פרויקטים.
סטס מיסז'ניקוב: המינהל בטח לא יהפוך לעני יותר, זה לא משחקי אגו, זה פשוט לשחרר צוואר בקבוק.
סטס מיסז'ניקוב: הלכתי עם זה לשר האוצר, הלכתי עם זה לראש הממשלה - זה לא מתקדם.
סטס מיסז'ניקוב: אני מפנה קריאה גם לוועדת הכלכלה: תנו לנו להפוך ל-one stop shop מבחינת היזמים ומבחינת התיירנים ולשחרר את צוואר הבקבוק.
סטס מיסז'ניקוב: אם נתחיל לשווק בצורה מזורזת את הקרקעות תוך שלוש שנים יהיו פה המון בתי מלון והרבה מקומות אכסון.
סטס מיסז'ניקוב: זה ר אחד.
סטס מיסז'ניקוב: ר שני, צריך לקצר את הביורוקרטיה במתן אישורי בנייה למלונות אשר רוצים להשתמש באותם אחוזי בנייה קיימים ברשויות המקומיות.
סטס מיסז'ניקוב: היום כל מלון, בירושלים, תל-אביב וכך הלאה, נתקל בכל כך הרבה ביורוקרטיה של הרשות המקומית – ואתה מכיר את זה, אתה בא מרשות מקומית - שאנחנו עושים עכשיו שלושה כנסים אזוריים: במרכז, בצפון ובדרום, על מנת לאסוף את כל ראשי הערים ולקרוא להם לעבוד יחד.
סטס מיסז'ניקוב: עמי, כמה יש אפשרות להוסיף על-ידי הרחבת אחוזי בנייה?
עמי פדרמן: אם אנחנו מרים רק על ירושלים - כ-2,500 חדר בירושלים, ובטבריה וסובב כינרת - 1,500 חדר.
סטס מיסז'ניקוב: אתה מבין?
סטס מיסז'ניקוב: זה רק הרחבה וניצול אחוזי בנייה קיימים, רק אם ייתנו להם רישיונות לבנות.
סטס מיסז'ניקוב: לא צריך הרבה.
סטס מיסז'ניקוב: ר שלישי, רגולציית יתר של משרד האוצר.
סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שאני לא זקוק לשקל נוסף בתקציב, ברוך השם, יש לנו.
סטס מיסז'ניקוב: אבל המשקולות האלה על הידיים והרגליים בכל צעד ושעל שעושים - אם אני רוצה לתת מענק יותר גבוה בתקציב שלי על מנת למשוך יזמים ואם אני רוצה להגדיר באזור עדיפות לאומית גם את תל-אביב, שומו שמיים, כאזור ביקוש לתיירות – אי-אפשר, כי שם האוכלוסייה עשירה.
סטס מיסז'ניקוב: מה הקשר של אוכלוסייה עשירה להגדרת מפת אזורי עדיפות מבחינה תיירותית, כי זה בסך הכול נגזרת מהביקוש.
סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו פותרים את שלושת הרים האלה גם בעזרת הוועדה הזו, אני מבטיח לכם שאנחנו לא רק מממשים, כמו שמימשנו עד עכשיו את הפוטנציאל שלנו, אלא אנחנו מזנקים קדימה.
סטס מיסז'ניקוב: ר אחרון - הגנות ים המלח.
סטס מיסז'ניקוב: גולת הכותרת מבחינתנו, לפחות בחודשים האחרונים, זה אחרי שהגדרנו את התוכנית להצלת האגן הדרומי של ים המלח, הצענו גלעד ארדן, השר להגנת הסביבה, ואני תוכנית משולבת שמושתתת על שני רים: א.
סטס מיסז'ניקוב: שיקום האזור.
סטס מיסז'ניקוב: הרי הבריכה הדרומית עולה כל שנה ב-20 סנטימטר, זה אומר שתוך חמש שנים, אם לא נעשה שום ר, בתי המלון יוצפו, כביש 90 עם כל התשתיות יוצף ותהיה פה קטסטרופה לאומית.
סטס מיסז'ניקוב: אמרנו שבשביל לשקם את האזור הזה אנחנו מבקשים לקצור את כל המלח שהצטבר בקרקעית של בריכה מספר , אותה בריכה תעשייתית בחלק הדרומי של ים המלח.
סטס מיסז'ניקוב: זה הפאן השיקומי של האזור הזה.
סטס מיסז'ניקוב: העלות של זה היא בין ארבעה לשישה מיליארד שקלים שיתפרשו על פני 20 שנה.
סטס מיסז'ניקוב: אמרנו גם שרוב הסכום צריך לבוא ממפעלי ים המלח, שהם אלה שהפיקו את מירב התועלת והרווחים מהפקת האשלג, שהמלח הוא תוצר הלוואי שלה.
סטס מיסז'ניקוב: הצד השני של המשוואה, מכיוון שהאזור של ים המלח הוא אזור שמצד אחד יש לו פוטנציאל ענק ומצד שני מבוזבז ואין שם הרבה פיתוח מלונאי, אין שם הרבה פיתוח עסקי, מסחרי וכך האלה, ממשלת ישראל צריכה לעשות מעשה.
סטס מיסז'ניקוב: לצד השיקום – קרי, קציר מלח - להשקיע קרן בגובה של 750 מיליון עד מיליארד שקלים לחמש שנים לתשתיות תיירותיות, לתת מענקים ליזמים, לתת מענקים ליזמים של אטרקציות תיירותיות, לבתי מלון ולקרוע את המעגל הסגור הזה.
סטס מיסז'ניקוב: ברגע שיהיו יזמים יוקמו בתי מלון חדישים, יבואו אנשי מסחר, יבואו מסעדנים.
סטס מיסז'ניקוב: החיים יהיו מלאים, כי כרגע האזור שומם.
סטס מיסז'ניקוב: מי שבא לשם מגיע דרך ועד עובדים, בגלל שברוך השם עופר עיני העדיף את ים המלח על פני בורגוס, או שבאים לצורך מרפא, אבל לא כדי ליהנות.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להפוך את האזור הזה לאזור של הנאה, בדיוק כמו שאנשים בחוץ לארץ אומרים: אזור ים המלח הוא המקום הכי נמוך בעולם, אזור מרתק, אזור של פלא עולם.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו באמת רוצים לממש את ההבטחה הזאת ולצורך כך צריך כסף תקציבי, שיתפרש על פני חמש שנים.
סטס מיסז'ניקוב: אין ברירה, זו המורשת של כולנו וזו גם הזדמנות של כולנו, שנקרית פעם בדור או אפילו פעם בשני דורות.
סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, לפני שאני מביא, יחד עם גלעד ארדן, את ההחלטה על שיקום ופיתוח אזורי, היום אני הולך לראש הממשלה כדי לגייס אותו ולגרום לו להבין עד כמה המהלך הזה חשוב.
סטס מיסז'ניקוב: כיוון שהטיפול בכל הנושא הזה של ים המלח יגיע לשולחנך, אני כבר אומר לך, אדוני היושב ראש, שוועדת הכלכלה חייבת להצטרף לקריאה הזאת ומצד אחד לשקם את האזור ולתת ביטחון ליזמים, מבחינת עצירת עליית המפלס, ומצד שני לפתח את האזור הזה.
סטס מיסז'ניקוב: בפעם האחרונה הפיתוח של האזור היה ב-1985, כששמעון פרס היה ראש הממשלה ויצחק מודעי שר האוצר.
סטס מיסז'ניקוב: הם הגדירו את האזור הזה כאזור עדיפות לאומית, נתנו 38% מענקים לכל היזמים שרצו להקים בתי מלון, וכל בתי המלון שאנחנו רואים היום בין חמי זוהר לעין בוקק הוקמו אז.
סטס מיסז'ניקוב: היום האזור הזה לא מוגדר כאזור עדיפות לאומית, הוא מקבל אפס מענקים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חייבים לשנות את זה, ויש לנו אפשרות לשנות את זה.
סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, אדוני השר, על המצגת המפורטת ועל ההסברים.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה על הנושא שאנחנו שומעים עליו מדי פעם בתקשורת ולאחרונה הוא שוב עלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע האם יש אמת בפרסומים ומה הכיוון, על הקמת קזינו בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש עבודת מטה בעניין?
כרמל שאמה-הכהן: האם השמועות נכונות?
סטס מיסז'ניקוב: השמועות נכונות שמשרד התיירות הוא בעד הקמת קזינו באילת, עם הגבלה לאזור מסוים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חושבים שאזור הדרום זו הגבלה נכונה.
סטס מיסז'ניקוב: גם אני בעד הקמת קזינו באילת, גם משרד התיירות בעד הקמת קזינו באילת.
סטס מיסז'ניקוב: נעשו הרבה מאוד ועדות ציבוריות שעברו, שכולן מצדיקות הקמת קזינו באילת.
סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, באותן ועדות ציבוריות השתתפו נציגי משרדי הרווחה, ביטחון פנים.
כרמל שאמה-הכהן: ביטחון תומך עכשיו?
סטס מיסז'ניקוב: אז, בוועדה הציבורית, הנציגים שלו הסתייגו, אבל הביעו הסכמה כללית, תוך דגשים כאלה ואחרים.
סטס מיסז'ניקוב: לא אפרט פה את כל היתרונות שקזינו יכול להביא למדינת ישראל - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא קשור למפעל הפיס?
סטס מיסז'ניקוב: זה יכול להיות בניהול של מפעל הפיס, אחר כך נראה מי ינהל את זה.
סטס מיסז'ניקוב: חשוב העיקרון.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים קצת לצאת מהקופסה.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין איך יכול להיות שוועדה ציבורית התכנסה פעם אחרי פעם, יש דוחות מפורטים שאנחנו יכולים להביא גם לוועדה שלך, שמצדיקים הקמת קזינו במדינת ישראל, ועד עכשיו הוא לא קם.
סטס מיסז'ניקוב: יש פה חשש, גם של פוליטיקאים וגם של פקידים מקצועיים, להתעסק מזה בגלל חשש מעליהום תקשורתי.
סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, העליהום הוא כפול, כי אני נשאלתי על קזינו ביום הראשון שלי במשרד ואז סונדלתי לחלוטין, כי הבנתי שאם אגיד שאני נגד קזינו יגידו: אתה חוטא לתפקידך כשר התיירות, כי זה יביא תעסוקה, פרנסה, הכנסות וזה ימקד את הנושא.
סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, אם הייתי שאני בעד קזינו מיד היו אומרים: אה, הון ושלטון, ואתה בטח רוצה מישהו ספציפי שינהל את העניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: הקזינו יהיה גם לישראלים או רק לתיירים?
סטס מיסז'ניקוב: אי-אפשר לעשות הפרד ומשול.
סטס מיסז'ניקוב: תראה, אפשר הכול, אבל צריך להיות הגיוני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני גם רוצה לשחק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי למה שאנחנו - - - מפעל הפיס זה לא קזינו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר גרוע.
לאה ורון: בעבר אחד הרעיונות שהועלו היה לעשות קזינו לתושבי חוץ בלבד.
ישראל אייכלר: יש לנו ניסיון מצוין מיריחו, למה צריך עוד?
סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אייכלר, אם נעשה את הקזינו רק לתיירי חוץ נפספס מאות אלפי ישראלים שנוסעים להמר ברומניה, בולגריה וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: ראיתי את זה במו עיניי בביקור שלי ברומניה, איך נחלים זורמים לבתי קזינו.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להשאיר אותם זה פה, למקד את זה באזור מסוים – יכול להיות ירוחם, יכול להיות ערד, יכול להיות אילת, יכול להיות ים המלח - בדרום ולתת להם לשחק, כמובן - - -
כרמל שאמה-הכהן: אגיד לך מה מטריד אותי לגבי ישראלים, שזה לא יהיה יומיומי.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה שישראלי יוכל להיכנס פעם-פעמיים, כשהוא יוצא לבילוי עם בת הזוג או עם חברים, אבל זה יהיה זמין מאוד בארץ.
כרמל שאמה-הכהן: נכון שנוסעים לחו"ל, אבל לחו"ל צריך לקחת טיסה, זה כרוך בכך שעוזבים את שגרת החיים פה, ואם יהיה משהו זמין זה יכול להביא תופעות שליליות, של התמכרות להימורים, של משהו שיכול לפגוע.
נועז בר ניר: היום הרבה מהמרים נוסעים לטאבה.
נועז בר ניר: עוברים את הגבול לטאבה וחוזרים לאילת.
כרמל שאמה-הכהן: דיה לצרה בשעתה.
ישראל אייכלר: קודם כול, אני רוצה לנצל את הבמה הזאת.
ישראל אייכלר: הייתי במירון בל"ג בעומר והייתי במירון לפני 53 שנים, וכמעט לא החסרתי שנה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד משפט, שאולי לא כל כך פופולרי לומר, אבל אם השר שר התיירות סטס מיסז'ניקוב זכה להגיע לארץ ישראל רק בשביל מה שהוא עשה במירון – דיינו.
ישראל אייכלר: אני אוהב לבקר ואני פובליציסט, אבל אני זוכר מה הייתה מירון כל השנים.
ישראל אייכלר: היו זמנים שאנשים ברחו ממירון.
כרמל שאמה-הכהן: אז אתה ממליץ שבפעם הבא הוועדה תבקר באירועי ל"ג בעומר.
ישראל אייכלר: אתה יודע מה, לאו דווקא ל"ג בעומר.
ישראל אייכלר: היום מירון כל ימות השנה הוא אתר תיירות מספר שתיים, אחרי הכותל המערבי, ויש שם אנשים כמו שהיה בל"ג בעומר כשהייתי ילד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל בערב ל"ג בעומר יש את התופעה של תנועת שיא, שהם פתרו.
ישראל אייכלר: רים מדהימים.
כרמל שאמה-הכהן: נותנים מענה לימי הפיק.
ישראל אייכלר: כן, אבל בכל ימות השנה יש שם מהפך, בפרט בל"ג בעומר.
ישראל אייכלר: לפני שלוש שנים בלבד – אני חושב שחלק מהחברים יודעים את זה - הייתה קטסטרופה נוראה.
ישראל אייכלר: כל האוטובוסים עמדו בכל הגליל, הכול היה תקוע ואם חלילה היה קורה משהו זה היה אסון לאומי.
ישראל אייכלר: לא האמנו שייתכן ר כזה.
ישראל אייכלר: שר התיירות, ביחד עם המשטרה ועם כל הכוחות, שכולם ראויים, הייתה השנה וגם בשנה שעברה לא רק מהפיכה בזה שהכול זרם בצורה מסודרת, אלא שעוד מאות אלפי אנשים יכלו להגיע לשם, להתרגש, להתפלל, ליהנות ולחזור בשלום.
ישראל אייכלר: זה היה סיעתא דשמיא גדולה מאוד.
ישראל אייכלר: השר זכה להיות השליח הזה ואני רוצה להודות, לא בשמי אלא בשם מאות האלפים שהיו שם.
סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אייכלר, כיוון שלך יש קשר ישיר לרשב"י, אז בשמי, בשם המנכ"ל ובשם כל אנשי משרד התיירות, אנחנו רוצים את הגמול בחיים האלה ולא בעולם הבא.
ישראל אייכלר: כל חיי העולם הזה לא שווים נגד רגע אחד בעולם הבא, כך כתוב במשנה.
ישראל אייכלר: אל תוותר על זה.
ישראל אייכלר: לגבי עצם העניין של התיירות, הציג השר שני רים מדהימים.
ישראל אייכלר: ישראל היא המקום הראשון בעולם באותנטיות ובהיסטוריה, כך לפי מחקרים בין-לאומיים אמרת, לפני יוון, איטליה ומצרים.
ישראל אייכלר: בעניין תרבות ומורשת אנחנו מקום שני בעולם.
ישראל אייכלר: זה אומר שלישראל יש משאב.
ישראל אייכלר: הרי אומרים לנו שזו ארץ ללא משאבים, אין לנו נפט וכו', אבל אם אנחנו מקום שני בעולם מבחינת תרבות ומורשת, זה אומר שכל אנשי התרבות בעולם חייבים לבוא לישראל כתיירים.
ישראל אייכלר: אני לא מר על האמריקנים, שהם אנשים מאמינים מאוד, ואני רוצה לציין פה את המאמר ב"וול סטריט ג'ורנל" על מחיאות הכפיים לביבי נתניהו.
ישראל אייכלר: אמר שם המומחה למדיניות חוץ, פרופסור, שמחיאות הכפיים לא היו פוליטיות ושנתניהו לא יטעה.
ישראל אייכלר: העם האמריקני מחא כפיים לנציגה של ירושלים ושל ארץ ישראל, כי העם האמריקני מאמין שאלוקים הביא את היהודים לארץ ישראל, הוא כתב את זה ב-bible.
ישראל אייכלר: אם אחרי 2,000 שנה אלוקים הביא אותם לארץ ושומר עליהם, זה רצון האלוקים.
ישראל אייכלר: ואם אובמה לא מבין את זה, אומר המאמר, הוא לא מספיק אמריקני.
קריאה: ביבי יודע את זה?
ישראל אייכלר: הראיתי את זה לביבי והוא אמר לי שהוא קרא את זה.
ישראל אייכלר: אמרתי לו שאין לו סיכוי שבארץ ייכתב מאמר כזה, אבל ב"וול סטריט ג'ורנל" כתבו את זה, וזאת האמת.
ישראל אייכלר: כל אמריקני הוא פוטנציאל לתיירות בארץ וכל אירופאי.
ישראל אייכלר: לכן אני אומר שמשרד התיירות צריך להשקיע המון בצד הזה, של התרבות והמורשת.
ישראל אייכלר: זה לא רק מירון, זה כל המקומות הקדושים.
ישראל אייכלר: גם העניינים האחרים שהזכרת, אני מאוד תומך בהם, אבל בעיקר צריך לדעת, ובזה אני מסכם – משפט הכי חשוב - ישנם תיירים יהודים מארצות הברית שהם מרכיב מרכזי מאוד, התיירות הדתית והחרדית מאמריקה לארץ ישראל.
ישראל אייכלר: יש לי תחושה שלוקחים אותם כמובנים מאליהם.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, הם ממילא באים אז לא צריך להשקיע.
ישראל אייכלר: יש פרויקטים כמו תגלית, להביא צעירים, וזה מאוד חשוב.
ישראל אייכלר: אני חושב שמשרד התיירות צריך לחשוב ואולי לעשות תוכנית הבאת יהודים.
ישראל אייכלר: נניח שיהודי פעם בחמש שנים, אז שיבוא פעם בשנה, שיידע שיש מלונות, שיש מקומות בירושלים, יש מערכות תחבורה, הכבישים יותר טובים והוא יכול להגיע למקומות הקדושים.
ישראל אייכלר: לא רק יהודים, אבל אני רוצה להפנות את תשומת הלב גם ליהודים הדתיים והחרדים שהם, להערכתי, רובם של התיירים לארץ ישראל מחוץ לארץ היום.
כרמל שאמה-הכהן: עמי פדרמן, נשיא התאחדות המלונות, קודם כול ברכות.
כרמל שאמה-הכהן: זה הופעתך הראשונה בפני הוועדה בתפקידך החדש.
כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, זכות הדיבור שלך.
עמי פדרמן: תודה רבה, כבוד היושב ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אורחים.
עמי פדרמן: קודם כול, ברכות לשר התיירות ומשרדו על עבודה רצינית וחשובה ביותר, שאת התוצאות שלה אנחנו רואים.
עמי פדרמן: אנחנו צריכים לזכור שהתנאי הבסיסי לשגשוג התיירות הוא שקט ביטחוני.
עמי פדרמן: העשור שעברנו משנת 2000 מייצג משבר אדיר בתחילתו והתאוששות במחצית השניה של העשור, כך שעשור שלם חיינו במשבר קשה, בטראומה רצינית מאוד וחלק שני הוקדש להתאוששות וחזרה למצב שממנו צריך לפרוץ קדימה, ושנת 2010 באמת מייצגת נתוני שיא ומגיעים לרמות ניתן להוסיף חדרים.
עמי פדרמן: אני אומר שניתן, הכול מותנה, כמובן, בהמשך קיומו של השקט.
עמי פדרמן: את עודפי הביקוש שראינו בשנה שעברה אנחנו לא רואים השנה, בגלל האירועים מסביבנו.
עמי פדרמן: כולנו מקווים שהאזור יירגע כי זה תנאי הכרחי על מנת שהתיירות תמשיך.
עמי פדרמן: עודפי הביקוש והרווחיות אינם תנאים מספיקים על מנת שמשקיעים ישקיעו בבניית בתי מלון, דרושה כדאיות כלכלית.
עמי פדרמן: רווחיות אינה בהכרח שווה לכדאיות, והרווחיות בענף, על אף שב-2010 היא הטובה ביותר בעשור, עדיין לא מספיקה על מנת למשוך משקיעים.
עמי פדרמן: זו למעשה הסיבה שהמדינה נדרשת, אם היא רוצה שייבנו בתי מלון נוספים, לתמרץ את הבנייה שלהם בצורת מענקים כדי לגשר על הפער שבין הכדאיות למשק לבין הכדאיות למשקיע.
עמי פדרמן: רק לסבר את האוזן במספרים, החזר ההשקעה ב-2010 הוא 6%, לפני הוצאות מימון ולפני פחת.
עמי פדרמן: אלו מספרים שאף משקיע לא נכנס בהם להשקעה.
עמי פדרמן: הסיבות לכך הן רבות ושונות, חלקן לא תלוי בנו וחלקן הן רים שאפשר להשפיע בהם, כולל הכנסת הנכבדה.
עמי פדרמן: צריך לזכור שכל תקנה וכל חוק שעובר, לפעמים בנושאים שכלל לא נוגעים לתיירות, יש להם השפעה על הרווחיות של המלונות.
עמי פדרמן: (11:25 – ישראל אייכלר, ממלא מקום היו"ר) ברוב המקרים או בדרך כלל אני מניח שהחקיקה והתקנות נעשות מכוונות טובות אבל ההשלכות שלהן לא נלקחות בחשבון וכך יוצא שמלונות בארץ, יש להם כ-25% יותר עובדים ממלונות מקבילים באירופה, בגלל תקנות ומצב ייחודי לארץ - אם מדובר על כשרות, שזה כמובן לא נתון לוויכוח אבל זה מצב אובייקטיבי, או אם מדובר על אבטחה.
עמי פדרמן: אבל יש גם חוקים מעשה ידי אדם או שבאמת לא נחוצים, ואתן רק דוגמה אחת.
עמי פדרמן: בארץ על מנת להפעיל חדר כושר, שיכול להיות 3X3 או עשרה מטר מרובע, דרוש מישהו שיפקח על חדר הכושר בכל שעה.
עמי פדרמן: באירופה, שזה בהחלט מקום מתקדם לפחות כמונו, הר הזה לא נחוץ.
עמי פדרמן: המשמעות של עובדים כאלה היא כספית ובסופו של ר היא משליכה על הרווח של הענף.
עמי פדרמן: אנחנו סובלים מהרבה מאוד אפליות ועיוותים.
עמי פדרמן: לדוגמה, ארנונה היא שיטה שלחלוטין לא מתאימה לבתי מלון.
עמי פדרמן: אנחנו מגיעים למצב שארנונה במלונות בשנה טובה מגיעה ל-3.5% מהמחזור, כשבהרבה מקרים זה 25%-20% מהרווח.
עמי פדרמן: השיטה מבוססת על שטחים ועל מיקום, זה לחלוטין לא מתאים למלונות.
ישראל אייכלר: יש לך השוואה לארנונה בעולם?
עמי פדרמן: כן.
עמי פדרמן: בטורקיה אין בכלל; בקפריסין זה בערך 0.75 יורו ללינה - - -
ישראל אייכלר: באירופה ובאמריקה?
עמי פדרמן: זה לא עובר את ה-1% באף מקום.
עמי פדרמן: פה, בשנה טובה, זה 3.5%, כשיש משבר זה גם מגיע ל-5% ואף יותר מהמחזור.
עמי פדרמן: כמובן, במצב שאין רווח בכלל 5% מהמחזור אי-אפשר בכלל למדוד את זה כאחוז מהרווח.
עמי פדרמן: יש אפליות לעומת התעשייה.
עמי פדרמן: בתעשייה יש החזר בלו על הדלק, אצלנו אין; בתעשייה יש הקלות במיסוי על משמרת שניה ושלישית, אצלנו אין; בתעשייה יש הטבות בחוק עידוד השקעות הון, אצלנו אין.
עמי פדרמן: כך שיש הרבה מאוד דוגמאות של אפליה במיסוי, של שיטת מיסוי מקומי שלחלוטין לא מתאימה לענף שלנו, יש חוקי עבודה שמאוד מקשים עלינו.
עמי פדרמן: צריך להבין שמטבע הרים המלונאות היא ענף שעובד כשאנשים אחרים נחים, לכן אם העובדים מיועדים לרוב האוכלוסייה, לשעות המנוחה, ימי המנוחה, חגים וכן הלאה, היא לא מתאימה לענף שנועד לשרת את הציבור דווקא בימים ובשעות האלו.
עמי פדרמן: בעבר נוער אהב לעבוד במלונות בחופשות, היום זה קשה מאוד בגלל אכיפה, שבעבר לא הייתה קיימת, על שעות עבודה.
עמי פדרמן: למשל, נוער אסור שיעבוד אחרי 10:00 בערב.
עמי פדרמן: כולנו יודעים שהנוער בן 16 לא הולך לישון בשעה 10:00, כך שאם הוא לא יעבוד במלון, בסביבה ידידותית ומוגנת - - -
נועז בר ניר: ב-1:00 לפנות בוקר הוא רק יוצא לעבוד.
עמי פדרמן: הסביבה של המלון היא סביבה מוגנת, היא סביבה טובה לנוער, אבל אסור לנו להעסיק נוער בסופי שבוע ואחרי 10:00 בלילה.
עמי פדרמן: כך שאותו נוער, שגם יכול לבוא ולהתנסות במקצוע, להתאהב בו ולהישאר, היום כמעט לא בא לעבוד בבתי מלון, כי אסור לבתי המלון להפעיל אותו בשעות שהוא צריך אז הם מעדיפים לא להעסיק אותו.
ישראל אייכלר: אולי כדאי שנעשה דיון – אמליץ ליושב ראש ועדת הכלכלה - על המלונאות כשלעצמה, בלי קשר לתיירות, אולי תכינו איזה נייר.
שמואל צוראל: לכבוד יהיה לנו.
לאה ורון: תעבירו לוועדה מסמך עם כל הנושאים שאתם מעלים ואפשר יהיה לזמן את הגורמים שכדאי שישתתפו בדיון.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך, עמי פדרמן נשיא התאחדות המלונות.
ישראל אייכלר: עכשיו רשות הדיבור לחברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני השר, קצת איחרתי אבל אני חייבת להגיד לך שאני מאוד אוהבת לשמוע אותך וכן ירבו שרים כמוך, כי יש תחושה שאתה אוהב את מה שאתה עושה.
סטס מיסז'ניקוב: איפה היית עד עכשיו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת את זה בכל הזדמנות שאפשר, על אף שאתה נמצא במפלגה אחרת, ואתה בקואליציה ואני באופוזיציה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאתה עושה עבודה יפה.
ישראל אייכלר: לאנדסמאן שאפט זה ר שאי-אפשר לוותר.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, מי שבא מאותה ארץ - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבוכרית זה נקרא ג'יגאר, זה כאילו יוצא מתוך הדם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זאת לא הסיבה, כי יש לי ביקורת קשה מאוד לאלה שבאו מאותן ערים שלי, ולא עושים את העבודה כמו שר התיירות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כך שהמחמאה היא כפליים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לך, ללא ספק, משמעות מאוד גדולה להסברה של מדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש כמה רים שרציתי לשאול וכמה רים שרציתי לייעץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראיתי שבקונגרסים אנחנו נמצאים באפס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה מגיע לקאן, ואתה רואה את הפסטיבל שם, וזה נורא דומה לטיילת בתל-אביב, אן אין שום סיבה שישראל לא תהפוך להיות אחד המקומות כי פופולאריים בתחום של פסטיבלים, קונגרסים וכו' וחבל מאוד שאנחנו נמצאים באפס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לדעת האם יש לכם תוכניות בנדון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שאפשר להגיד שזה בגלל הביטחון וכו', אבל יש לי תחושה שזו לא הסיבה היחידה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי כדאי להתייחס לנקודה הזאת, כי היא מאוד חורה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול אותך לגבי תיירות פנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאחת הבעיות שלנו, שאנשים נוסעים לחו"ל, כי לנסוע אם משפחה לתיירות פנים בישראל עולה פי שניים יותר יקר מאשר לנסוע לטורקיה או יוון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם גם בנושא הזה אתם חושבים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לחבר את האוכלוסייה הישראלית לנבכי המדינה הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פעם היה כתוב במעליות: סנוב, באילת כבר היית?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא אם יש לכם תוכניות גם בנושא הזה ואם יש לכם תוכניות כדי לראות איך אנחנו מקדמים תיירות פנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי בגלל שאני ישראלי אני צריך להרוויח מכך, אני לא יודעת - לחשוב על הטבות או פרישה יותר טובה של בתי מלון, אבל יש פה בעיה רצינית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לנסוע לקיבוץ מעגן לשבוע, אם אני לא טועה למשפחה זה 9,000-8,000 שקל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר יקר מאשר לקחת את המשפחה ולנסוע לטורקיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה איפה אתם מתייחסים גם לנקודה הזאת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ר נוסף, אני, כיושבת ראש השדולה הירושלמית, ב-29 בחודש עושה כנס:
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הצגת פרויקט בניית רכבל למען קידום נגישות בירושלים הקדומה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד מבקשת שאתה תופיע, גם שלחתי לך הזמנה אישית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מאוד חשוב שתהיה שם, זה פרויקט שיכול לעשות פלאים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש תוכניות, יש משקיעים, ואני חושבת שנקודת המבט שלך שם מאוד חשובה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ר נוסף, אפרופו מצפה רמון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרתי לאנשים שאני בעד קזינו במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאפשר לעשות רגולציה מספיק טובה כדי שצעירים עד גיל 21 לא ייכנסו, אפשר לעשות הרבה מאוד רים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היה לי פעם איזה חלום לגבי מצפה רמון, להפוך אותו ללאס וגאס של ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשתיירתי שם עם ראש המועצה, היא אמרה: חס וחלילה, אבל מה שיכול להיות מעניין זה להפוך אותה לתיירות רפואית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת מתי הייתם שם, אבל נדמה לי שכל הנושא של רפואה אלטרנטיבית במצפה רמון יכול למשוך לפה תיירות אדירה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני סתם זורקת לכם פה רעיון לחשוב עליו.
ישראל אייכלר: זה בוודאי רעיון יותר טוב מאשר קזינו.
נועז בר ניר: בינתיים נפתח שם מלון מדהים שלא הצליח למשוך עובדים מהמקום.
נועז בר ניר: היה צריך להסיע מרחבי הנגב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להגיד לך אפרופו קזינו - - -
ישראל אייכלר: אני לא רוצה לפתוח דיון בעניין הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה לפתוח דיון, אני רוצה להגיד לך נקודה אחת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שכאשר עומדים בדוכנים של מפעל הפיס אנשים מבוגרים, בני 80 ו-70, ואתה רואה שמצבם הכלכלי הוא לא בכי טוב והם מוציאים את החמישה שקלים האחרונים שלהם בשביל לקחת את החיש-גד, זה לא יותר טוב מקזינו.
ישראל אייכלר: קל וחומר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אני חושבת שאולי כדאי - - -
ליטבינוף: הם בסך הכול קונים עוד יום של תקווה.
ליטבינוף: זה גם חשוב, פסיכולוגית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז בואו ניתן להם תקווה בדרך אחרת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה לפתוח את הדיון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח, אדוני השר, אם תוכל לענות לי על הנושא של תיירות הפנים, על הנושא של הקונגרסים ואם תקבל את הזמנתי לשדולה.
ישראל אייכלר: תודה רבה לחברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ.
ישראל אייכלר: עכשיו נשמע את ראש המועצה האזורית תמר, ליטבינוף.
ליטבינוף: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת כדי להודות לשר ולשבח אותו, לא רק על הנתונים שראינו כאן, אלא גם לשבח אותו על ההחלטה האמיצה שהוא קיבל בנושא ים המלח וההגנה על בתי המלון.
ליטבינוף: אני חושב שזה השר הראשון שלוקח את תפוח האדמה הלוהט הזה ובאומץ רב לא מעביר אותו הלאה לשר הבא או מסיים את הקדנציה ללא החלטה.
ליטבינוף: אני חושב שהר הזה ראוי לכל השבחים.