GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרצל עוזר: אני נתתי ביום חמישי את הטבלה המדויקת לנוגה רובינשטיין שמראה את ההתפלגות, 46% מהלקוחות העסקיים שלנו הם מתחת ל-2,000 שקלים.
הרצל עוזר: קרוב ל-86% מהלקוחות שלנו הם מתחת ל-10,000---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה שלי אם זה לקוח קטן או הפוך, ככל שהוא גדל כך הוא יורד?
אופיר אקוניס: איזו שאלה, שמעת כמה משלמים בתי מלון?
הרצל עוזר: בוודאי, זו בדיוק הנקודה שמחזקת את הטענה, ככל שהלקוח יותר גדול, יש לו כושר ניהול משא ומתן יותר גדול.
אופיר אקוניס: את משלמת פי 20.
אופיר אקוניס: אני משלם פי 20, יותר, אני לא רוצה לנקוב בחשבון האחרון.
מיכל רפאלי כדורי: 60 לקוחות עונים על ההגדרה אצלנו של 10,000 שקל, בדיוק 60 לקוחות.
מיכל רפאלי כדורי: מתוך 580,000, הלקוחות העסקיים שלי שעונים על ההגדרה של 10,000 שקל, הם 60.
מיכל רפאלי כדורי: חבר הכנסת אקוניס, אני לא חושבת שהכנסת צריכה להגן פה על משרד עורכי דין גדול שיש בו 15 ממירים, תאמין לי, יש לו כוח מיקוח, בוודאי בנק לאומי.
מיכל רפאלי כדורי: מבחינתנו המספר הרלוונטי---
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מסכים איתך.
עופר פרי: אצלנו הדוגמה היא עוד יותר קיצונית, באותו משרד של 15 עורכי דין שיש לו 15 ממירים, אצלנו זה אותו קו, פשוט רוחב הפס שלו לא 2 מגה אלא 10 מגה וזה 60-70 שקלים לחודש.
עופר פרי: לקוח עסקי.
הרצל עוזר: אני רוצה לענות לך על השאלה, היות והוט היא גם עוסקת לא רק בטלוויזיה, אלא גם בטלפוניה, לקוחות עסקיים לוקחים צירי PRI, אין בכלל שאלה, אין לקוח פרטי שלוקח ציר PRI, יש הבחנה מאוד מאוד גדולה.
הרצל עוזר: אנחנו מציעים למשל אפשרות להחריג את זה לפי צירי PRI, רק להגיד לכם שלקוחות שלוקחים צירי PRI מגיעים ל-2,000 שקלים ול-3,000 שקל, בטח לא ל-10,000.
קובי שמש: נאמר כאן בפתיח, זו רק שאלה של זמן עד שהחברות יציעו פה בנדל וגם בנדל בקשר לסלולר, ומה שהחברות היום מוציאות בתור לקוח עסקי והוא לא רלוונטי, הוא אולי יהיה רלוונטי לעוד חצי שנה ושנה, בין הסכומים שמוצגים שם 2,000 שקל הם לא רלוונטיים.
קרן צוקרמן: קובי, תיקחו את הממוצע---
הרצל עוזר: תיקחו את הממוצע ותעשו בעוד שנה התאמה.
הרצל עוזר: קובי, אתם טוענים שהשוק ישתנה, אבל אתם לא מוכנים להתאים את עצמכם לשינוי, אתם רוצים עכשיו מחירי שיכלול גם קדימה?
כרמל שאמה-הכהן: חברים, תוך כדי שגם שמענו את הדברים דיברנו גם בינינו.
כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו הערות מיוחדות שלא נשמעו עד עכשיו לעניין של הסעיף הזה?
דורי צ'יקו: לעניין ההגדרה של ממוצע החשבונות החודשיים, לעניין סעיף קטן (ב), בסופו כתוב שהשיעור של ה-8% לא יכלול את יתרת תשלומי המנוי בעבור ציוד הקצה וחובות שצבר המנוי ואנחנו מציעים להוסיף 'ותשלום עבור התקנת השירות'.
דורי צ'יקו: שזה בדיוק---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממש לא.
דורי צ'יקו: צריך להבין, זה בדיוק כמו ציוד קצה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לך חבר כנסת שמוכן להציע את זה.
אופיר אקוניס: גב' בנדלר גם תגיד לך שכבר טופל העניין הזה.
אופיר אקוניס: אתם ביקשתם את זה ו---
דורי צ'יקו: איפה ביקשנו את זה?
אופיר אקוניס: עם ההתקנה.
דורי צ'יקו: זה לא רלוונטי בחוק העסקי.
בן יהודה: התייחסות לנושא ההגדרה של סכום התקרה, שזה 8% ממוצע החשבון החודשי, ולא מחשבון על שירות ספציפי.
בן יהודה: זאת אומרת, כמו שנאמר פה על ידי חלק מהחברות, שלדוגמה שירות האינטרנט הוא בסך הכל 30 ₪, אבל אם הוא בתוך בנדל והלקוח רוצה לעזוב רק את השירות הזה של ה-30 שקלים, הוא יצטרך לשלם על כל החבילה שהוא משלם, שיכולה להיות גם חבילה של 400 ו-500 שקלים.
כרמל שאמה-הכהן: את בונה על זה שזה יישאר 8%, אני מבין.
בן יהודה: כרגע זה מנוסח כ-8%.
כרמל שאמה-הכהן: אבל בהצעה שאנחנו הולכים להציע זה כנראה לא ישנה.
עופר פרי: חשבון ממוצע של לקוח אינטרנט הוא 30 או 40 שקלים, וחשבון ממוצע של מפ"א קווי הוא 50 שקלים, זה לא המספרים האלה.
עופר פרי: כלומר לקוח שיש לו בנדל בחברות ה-ISP של מפ"א קווי ואינטרנט, זה פחות מ-100 שקלים בחודש.
עופר פרי: משרד התקשורת יכול לבדוק את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים גם להוריד את הסכום הזה.
מיכל רפאלי כדורי: אני מנסה להמשיך את הדברים שאמר חברי מסלקום ולשאול.
מיכל רפאלי כדורי: דיברנו קודם והזכרנו את הדיונים בחוק הגנת הצרכן שהיו כאן בוועדה.
מיכל רפאלי כדורי: שם אנחנו דנו בנסיבות מיוחדות, לא מקרה רגיל שלקוח רוצה לעבור מחברה לחברה, אלא עסקה שנכרתה בתנאים של רוכלות, או מרחוק, או 14 יום שהלקוח אולי עוד לא יודע ולא ראה ולא הבין הכל, ואמרנו שאפילו בנסיבות האלה, כדי למנוע ניצול לרעה, אם החברה השקיעה ב...
מיכל רפאלי כדורי: ואני לא מדברת על פריסת תשתית שמשרד התקשורת מצפה שאני אעשה על חשבוני, אלא בכל ההתאמות וההתקנות בבית, כולל שירותי אינטרנט וכולי, ואז הכרנו בזה שאם הלקוח עוזב, המפעיל, או העוסק, יכול לגבות 100 שקל התקנה, כשיש התקנה בבית.
מיכל רפאלי כדורי: יש לנו פה שתי חקיקות, אחת שמגבילה את סכום הקנס לסכום מאוד נמוך, ושנייה, שמדברת על מצבים יותר מחמירים ומכירה בקנס הזה.
מיכל רפאלי כדורי: זה נכון שגם אז התקיים כאן דיון וביקשתם מאיתנו, כדי שזה לא יהווה חסם מעבר, לציין מספר.
מיכל רפאלי כדורי: המספר, אגב, היה 100 שקל, לאו דווקא בהסכמה, אלא במובן הזה שבאמת אמרנו, בואו נקבע 100 שקל.
מיכל רפאלי כדורי: ההסכמה היתה שלא מנצלים לרעה, ההסכמה היתה שמדברים על עלות, אז אמרנו 100 שקלים ואפילו היתה שם אפשרות לפנות לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה בתקנות מיוחדות ולהוכיח שהעלות היא גבוהה יותר, והכל כדי ליצור איזה שהוא איזון אמיתי בין העוסק לבין הלקוח ולאפשר את חופש היציאה, וזו אולי הערה קצת משפטית, אבל זה לא ברור שיהיה אפשר לגבות גם וגם.
מיכל רפאלי כדורי: כלומר אנחנו נמצאים בנסיבות שהן לא נסיבות מיוחדות, הלקוח באיזה שהיא תקופה במהלך חיי ההתקשרות רוצה לעזוב רק בגלל עולמות של תחרות חופשית, הוא נמצא בעולמות של ה-8%, ה-8% יכולים להיות סכום מאוד מצומצם בחיי החוזה ואני אפילו לא יכולה לגבות את ה-100 שקל דמי התקנה.
מיכל רפאלי כדורי: אני חושבת שאין לזה הצדקה, ולכן או שאפשר להכניס כאן הסתייגות דומה, או להגיד שאין בזה כדי לפגוע, אבל.
מיכל רפאלי כדורי: ..
אתי בנדלר: אין לי בפניי את חוק הגנת הצרכן, אבל אני חושבת, למיטב זיכרוני, שהנסיבות שבהן מדובר בחוק הגנת הצרכן, על גביית אותם 100 שקלים בשל התקנה או הסרה של הממיר, לא בהכרח חלים כאן, במקרה של מעבר מחברה לחברה והרצון להתנתק במהלך תקופת ההתקשרות, ולכן אם הוועדה רוצה לאפשר להם לגבות את הסכום הזה, אני צריכה לקבל הנחיה מפורשת ואז אני---
כרמל שאמה-הכהן: סכום השחרור ייגזר מה---
אתי בנדלר: לא, יהיה סכום יציאה מקסימלי שמותר להם לגבות, ובנוסף לכך סכום של 100 ₪ בשל ההתקנה או ההסרה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חייבים להכניס את זה לחוק?
נוגה רובינשטיין: ה-100 שקלים מתייחס לסיטואציה ספציפית.
אתי בנדלר: אם הוועדה מחליטה שזו ההנחיה, אני אבדוק אם להכניס את זה לחוק או להכניס את זה על ידי הנחיה לחוק הגנת הצרכן וכולי.
נוגה רובינשטין: אין שום סתירה---
אופיר אקוניס: היא כבר נותנת את הפתרון.
אופיר אקוניס: אתי רק אמרה שהיא רוצה לבדוק את זה.
נוגה רובינשטיין: ה-100 שקלים מתייחס לסיטואציה ספציפית, להבנתי, של ה-14 יום, וירצו החברות לגבות דמי התקנה, יגבו דמי התקנה.
נוגה רובינשטיין: אני לא מדברת על ה-14 יום.
נוגה רובינשטיין: גב' בנדלר, אני מדברת על הסיטואציה שלא מוסדרת בחוק הגנת הצרכן.
נוגה רובינשטיין: ברור שחוק הגנת הצרכן חל.
אתי בנדלר: בחוק הזה מדובר כאן על מישהו, לצורך העניין, קחי לדוגמה מישהו שחתם על התחייבות ל-18 חודשים והוא רוצה להתנתק בין חודש או כמה חודשים לאחר מכן, לפני תום אותה תקופה, לי לא לברור לחלוטין שלחברת הוט או יס מותר לגבות את דמי ההתקנה של הממיר.
נוגה רובינשטיין: עכשיו לא, אסור.
אתי בנדלר: אסור יהיה להם.
אתי בנדלר: מה שמבוקש זה לאפשר להם וזאת הנחיה של הוועדה כרגע.
אתי בנדלר: זאת אומרת שקנס היציאה לא יכלול...
אתי בנדלר: שבנוסף לקנס היציאה מותר יהיה לגבות---
נוגה רובינשטיין: גב' בנדלר, הם יעמיסו כאן עלויות של מאות רבות של שקלים, למה?
אתי בנדלר: באותו סכום שמותר לגבות לפי חוק הגנת הצרכן.
קריאה: עד 100 שקל?
נוגה רובינשטיין: על כל התקנה, ההתקנה כולה כמובן, לא אם יש כמה ממירים בבית, זה לא שהם יגבו על זה יותר.
נוגה רובינשטיין: אנחנו פשוט יודעים שזה יכול להיות פתח להרחבה מאוד משמעותית של הקנס.
אופיר אקוניס: בית אב.
נוגה רובינשטיין: זה לא בית אב.
נוגה רובינשטיין: בוא נדבר רגע על מה שרוצים ואחרי זה נדבר על נוסח.
נוגה רובינשטיין: קודם כל ברור שמכאן והלאה אנחנו מדברים רק על התקשרויות שהיו עד עכשיו.
נוגה רובינשטיין: מחר בבוקר חברה נתנה שירות התקנה לבניין משרדים שלם, זאת אומרת שמכל משרד היא יכולה עכשיו לגבות 100 שקלים?
כרמל שאמה-הכהן: עזבי מחר בבוקר, אנחנו מדברים רק על העבר.
נוגה רובינשטיין: לא, ברגע שהחוק עובר, לגבי התקשרות עבר.
מיכל רפאלי כדורי: יש עלות אמיתית של כל משרד.
נוגה רובינשטיין: אני שואלת שנייה את חברי הוועדה, בשביל לנסות להבין למה הם מתכוונים.
אתי בנדלר: מה זה בניין משרדים?
אתי בנדלר: זה מנוי אחד או מספר מנויים?
אתי בנדלר: על מה את מדברת?
נוגה רובינשטיין: הרי זה באמת עניין מאוד שרירותי, כי אתה יכול להתקשר עם בעל הבניין ודרכו לעשות את זה ואז זה מנוי אחד, ויכול להיות שבתוך הבניין יש 200 משרדים ואז---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל לא כולם החליטו לעשות.
נוגה רובינשטיין: לא, הרבה פעמים, במיוחד שמדובר בשירות של מפ"א כללי ייחודי, זו החלטה שהיא החלטה כללית.
נוגה רובינשטיין: אני רק רוצה להסביר את ההיגיון של ה-14 יום, שהוועדה, לפני שהיא מחילה את ההיגיון הזה על כל התקופות ועל כל ההסכמים שנחתמו עד עכשיו, לא ברור שההיגיון של ה-14 יום חל גם כאן.
נוגה רובינשטיין: למה מלכתחילה נחקק---
נוגה רובינשטיין: אחרי זה תסבירו למה מה שאני אומרת זה הפוך, רק תנו לי לסיים קודם.
נוגה רובינשטיין: מכיוון שבאה לכאן ועדת כלכלה ואמרה, אם לקוח מתחבר וגורם לעבודה מצד המתקין ובתוך שבועיים מבקש להתנתק, זאת אומרת שאו שהוא רצה לראות משחק ספציפי במונדיאל, או שהיה כאן איזה שהוא עניין אחר, והלקוח מבקש להתנתק בזמן שבעצם הוא בעצמו לא ממש רצה לקבל את השירות, אבל צריך שיהיה כאן איזה שהוא תשלום שהוא תשלום מינימלי.
נוגה רובינשטיין: אנחנו מדברים כאן על לקוחות שקיבלו אולי שירות כבר 16 או 17 חודשים ועוד חודש הם אמורים להתנתק ולסיים את התכנית שלהם, למה לקוחות שבועיים לפני סיום תכנית, חודש לפני סיום תכנית, צריכים לשלם את ה-100 שקלים?
נוגה רובינשטיין: אנחנו לא מדברים על מישהו שנגע וברח, לא מדברים על מישהו שקיבל שירות---
כרמל שאמה-הכהן: אפשר להגדיל את התקופה שאחריה כבר אין חיוב בדמי התקנה.
נוגה רובינשטיין: אגב, אנחנו מדברים רק על הסכמים קיימים, על הרטרוספקטיביות, לא מכאן והלאה.
קובי שמש: נאמר פה שהסכום הזה מגולם בדמי מנוי.
מירב שטוסברג: את ה-100 שקלים האלה בתוך 14 יום...
מירב שטוסברג: כי עוד לא מחזירים את זה, אבל אחר כך זה מגולם בדמי המנוי, אין שום צורך לעשות את זה גם אחרי 10 חודשים.
דורי צ'יקו: בשוק התקשורת קווית זה לא---
כרמל שאמה-הכהן: בשוק התקשורת איזה חיבור יש לך?
דורי צ'יקו: אני פורס סיבים אופטיים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה פורס, זה לתמיד.
כרמל שאמה-הכהן: אתה לא פורס את זה ללקוח ספציפי.
דורי צ'יקו: אני כן פורס גם ללקוח ספציפי.
דורי צ'יקו: במדרכה ליד אכן פרסתי את זה עבור כל השכונה, לא רלוונטי ללקוח ספציפי, כשאני נכנס מהמטר של המדרכה לתוך הבית ופרסתי בתוך הבית סיבים, פרסתי את זה ללקוח הספציפי.
נוגה רובינשטיין: אין לנו שום בעיה שחוק הגנת הצרכן יחול ביחס ל-14 יום.
אופיר אקוניס: את הסיבים אתה פורס ללקוח אחד?
אופיר אקוניס: אתה פורס ל---
דורי צ'יקו: אני לא פורס לכיוון השכונה, לכיוון השכונה ועל הרחוב אני לא פורס, אבל מהרחוב לתוך הבניין ואחרי זה חיווט בתוך הבניין, אני עושה ללקוח ספציפי.
רון אילון: זה בדיוק הסיבים שאנחנו פורסים לתוך הבניין ובדירה.
נוגה רובינשטיין: אנחנו כמובן לא מתנגדים לתחולה המקבילה של חוק הגנת הצרכן, אנחנו לא מוצאים סיבה להרחיב את זה מעבר ל-14 יום.
נוגה רובינשטיין: זה מה שיש, אני חושבת שצריכים להסתפק בזה.
נוגה רובינשטיין: היה כאן דיון מאוד עמוק בעניין ה-14 יום, לא חושבת שצריך לעשות איזה שהיא הגדרה בהסדרה מיוחדת לעניין שוק התקשורת.
נוגה רובינשטיין: אנחנו מבקשים להסתפק במה שנמצא בחוק הגנת הצרכן.
תמר פינקוס: בחוק הגנת הצרכן החובה של ההתקנה זה באמת לביטול תוך 14 יום, לא מעבר לזה.
כרמל שאמה-הכהן: לא ניכנס לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שכן צריך לקחת בחשבון, לפני שהם הופכים להיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .. 012 וכל החברות האלה, שאנחנו לא יכולים להכניס את 012 וכל חברות ה-ISP באותה רמה כמו חברות טריפל.
קובי שמש: כל השוק הולך לכיוון בנדל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הוא עוד לא שם.
עופר פרי: גם בבנדל אנחנו מוכנים שזה יהיה מחיר של חמישה מנויים אותו דבר.
עופר פרי: אין בעיה.
קרן צוקרמן: אין בעיה לקחת את המכפלות על הבנדל.
עופר פרי: זה אותו דבר גם בבנדל, אבל, יושב ראש הוועדה, אני רוצה לה זכיר עוד דבר, לפני שהשר עזב נאמרה פה אמירה מאוד משמעותית על השוק הקווי ועל מפעילות המפ"א הקטנות, הוא אמר שהנושא בבדיקה, יש לדעתו כשל שוק וקורה משהו.
עופר פרי: אז לפני שאתה מסכם את החוק, אני חושב ושאני מבקש שוב שצריך להחריג את החוק הזה מחברות המפ"א שמפעילות ווב על אינטרנט, עד שהנושאים יסתדרו בשוק.
כרמל שאמה-הכהן: צר לי, אני לא מסכים עם השר בעניין הזה.
עופר פרי: השר אמר אמירה מאוד ברורה.
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא אמר את זה, אני לא מסכים איתו.
נוגה רובינשטיין: המלה 'החרגה' לא נשמעה.
עופר פרי: הוא אמר שהנושא בבדיקה, קורה משהו בשוק הזה וזה נאמר בעקבות האמירה של---
כרמל שאמה-הכהן: הוא תמיד רשאי עד שהחוק יגיע למליאה להגיש הסתייגות בעניין הזה, אם הוא ירצה, והוא תמיד רשאי להגיש---
אתי בנדלר: הוא לא יוכל להגיש הסתייגות, אדוני, אם הוועדה תסיים את הדיון.
אתי בנדלר: הוא יוכל לבקש דיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: אז זה יהיה בבקשה לדיון מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא אמהר עם החוק למחר למליאה, במילא יש תאריך תחילה, זה לא דחוף.
כרמל שאמה-הכהן: תחשבו, תבצעו, אם יהיה לכם משהו מגובש וגמור, תחזרו.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אני לא רואה סיבה להחריג את החברות שלכם.
כרמל שאמה-הכהן: מהסיבה שיש על זה אין סוף תלונות.
עופר פרי: אין סוף תלונות על מה?
עופר פרי: על התנתקות מאיתנו?
כרמל שאמה-הכהן: גם תוך כדי שידור, שאנחנו מדברים, תיגש אליי אחרי זה, תראה שקיבלתי אס.
כרמל שאמה-הכהן: אסים, לא על החברה שלך, חברה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר אנשים כן...
עופר פרי: התנתקות מאינטרנט או התנתקות ממפ"א קווי?
עופר פרי: אני מדבר על מפ"א קווי, באינטרנט אין בעיה, השוק תחרותי, יש קרוב לעשר חברות.
עופר פרי: במפ"א הקווי יש שתי חברות קטנות, 012 ונטוויז'ן שעוסקות במפ"א, התחום הזה בהן הוא קטן, הן לא חברות קטנות אבל התחום הזה בהן קטן---
כרמל שאמה-הכהן: הרגע פה מישהו בשולחן אמר שהוא מנסה כבר חודש להתנתק ממפ"א קווי ולא מצליח.
עופר פרי: קשה לי להתייחס להערה כזאת, אבל---
מימון שמילה: אדוני היושב ראש, יש אנשים שנפטרו וילדיהם מנסים לנתק אותם ולא נותנים לנתק.
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה ברורה, אנחנו לא מחריגים אלא אם כן המשרד מבקש.
כרמל שאמה-הכהן: המשרד לא מבקש.
קרן צוקרמן: אדוני היושב ראש, אפשר הצעה בהקשר הזה?
קרן צוקרמן: מכיוון שאנחנו רואים שהחוק הזה לא מתאים לכל החברות, בטח לא לחברות שהשירותים שלהם מתומחרים ב-30, 40 ו-50 שקל לחודש.
קרן צוקרמן: אולי יוחלט כאן שהנושא של חברות ה-ISP והמפ"א הייחודי, ואנחנו נגיש הצעה לרגולציה עצמית, שמתאימה לנו גם, נגיש אותה בפני משרד התקשורת ואני חושבת שאפשר לפתור את זה בזה.
קרן צוקרמן: אנחנו יודעים להציע הסדרים שלוקחים את רוח החוק ומחילים אותה באופן שנכון לגבינו.
נחמן שי: זה משקף את הדברים של השר בתחילת הישיבה.
נוגה רובינשטיין: רגולציה עצמית אלה הסדרים שתמיד הולכים כאן בישראל.
נחמן שי: זה מה שהשר שלך הציע.
נוגה רובינשטיין: הוא לא דיבר על רגולציה עצמית.
נחמן שי: הוא לא דיבר על רגולציה, הוא דיבר על זה שהם ייקחו---
עופר פרי: הנזק שיכול להיווצר כתוצאה מהעברת החקיקה הזאת לגבי המפ"א הקווי, שתי החברות שמהוות 8% מהשוק הוא גדול מאשר ביטול הקנסות, כי בסופו של דבר יישארו בשוק רק שתי חברות טלפוניה קווית ולא זאת המטרה.
כרמל שאמה-הכהן: בעניין הזה אני נסמך על העמדה של משרד התקשורת, כל עוד היא לא משתנה.
עופר פרי: שמעת את השר, חבל שהוא עזב.
נוגה רובינשטיין: השר אמר שככל שהחברות מתחייבות, אפרופו מה שחבר הכנסת שי, אם החברות מתחייבות כרגע לבטל את כל הקנסות, אנחנו יכולים לשקול את משיכת החוק.
נוגה רובינשטיין: אם המפעילים כולם מתחייבים על ביטול כל הקנסות לחלוטין, אז זה כמובן משהו שיכול להיות על השולחן.
כרמל שאמה-הכהן: שמענו את כל הדעות, אני חושב שכולם מגובשים.
כרמל שאמה-הכהן: אם למישהו מחברי הכנסת יש הצעה להחריג סוג מסוים של חברות, שיציע, ונקיים על זה הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: את מי את רוצה להחריג?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את חברות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך זה נקרא?
קריאה: המפ"א הקווי.
אופיר אקוניס: זה בעצם מעביר את זה לזה שבעצם רק החוק שלנו---
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ’ להחריג את חברות המפ"א מתחולת החוק?
נחמן שי: תסבירי, לא הבנתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי יש להם 30 ו-50 שקל, זה באמת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באמצע הצבעה, שאלתי מי בעד?
כרמל שאמה-הכהן: אין לכם רוב.
כרמל שאמה-הכהן: שניים מול שניים.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה לא---
אתי בנדלר: לאף קבוצה אין רוב, שתי הגרסאות---
כרמל שאמה-הכהן: שתי הגרסאות, יפה, תהיה גרסת קדימה שרוצה לשחרר את חברות הזה, מול גרסת הליכוד.
נחמן שי: אל תעשה את זה פוליטי.
כרמל שאמה-הכהן: אתם הצבעתם עכשיו פה פוליטי.
נחמן שי: מנסים להתנהל פה בצורה עניינית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה בעיה אמיתית והשר אמר את זה.
נוגה רובינשטיין: את מציעה להחריג את ה-ISP ואת המפ"א?
אופיר אקוניס: כן, זה מה שהיא הציעה.
לאה ורון: המפ"א הקווי, זה מה שהיא הציעה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעתה ברורה, היתה הצבעה, הצביעו חברי הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ’ ונחמן שי---
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת על ביטול קנסות, זה לא מה שאני אומרת, שאני לא אובן לא נכון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת על ביטול קנסות, אני מדברת על---
כרמל שאמה-הכהן: לא, הצעת הצעה, את לא...
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה שאני לא אתייחס יותר להצעות שלך?
כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר ככה.
כרמל שאמה-הכהן: את עכשיו לא מבינה את מה שהצבענו על ההצעה שלך?
כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר ככה, יוליה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא אומרת להחריג אותם על ביטול קנסות, אני מדברת על החרגה של הלקוחות העסקיים, שאם אנחנו הולכים עכשיו להצביע על סכום מסוים---
אופיר אקוניס: לא הצבענו על זה, הצבענו על משהו אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז על מה הצבעתם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה---
אופיר אקוניס: הצבענו על להוציא אותם מהחוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, זה לא מה שהתכוונתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מתכוונת לחשוב בנושא של הלקוחות העסקיים---
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיש רוויזיה.
אופיר אקוניס: גברתי היועצת המשפטית, אי אפשר.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר.
אתי בנדלר: תגיד שאתה רוצה רוויזיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רגע, אבל אנחנו מובנים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על לקוחות עסקיים.
כרמל שאמה-הכהן: יוליה, בפעם הבאה תדעי מה שאת מבקשת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לקוחות עסקיים, אבל אמרתי לך את זה, אתה---
כרמל שאמה-הכהן: את לא אמרת, יש פרוטוקול והכל מסודר.
כרמל שאמה-הכהן: הגשתי רוויזיה, נצביע על זה בעוד שעה, בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אני רוצה שתקשיבו לשינויים, שלא יהיה מי שיטען שהוא לא יודע על מה הוא הצביע.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מורידים את הסכום של ה-10,000 ל-5,000 ₪.
אופיר אקוניס: הממשלה מסכימה?
כרמל שאמה-הכהן: מה זה הממשלה מסכימה?
אופיר אקוניס: אני שואל אם זה על דעתה.
כרמל שאמה-הכהן: היא לא מתנגדת.
כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 51ד בהגדרת מנוי, ב-1 ו-2 במקום 10,000 יבוא 5,000.
אתי בנדלר: זו הצעת היושב ראש?
כרמל שאמה-הכהן: שלנו, חברי הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: בסכום התקרה, לקוחות שההתקשרות עד 1 ליולי, ה-8%, זה יהיה הפונקציה, ולקוחות אחרי ה-1 ליולי ואילך, הסכום יהיה 0.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אומרת אני לא חושב שלקוחות צריכים את ההטבה הזאת---
רון אילון: מצבנו יהיה פחות טוב מהסלולר.
רון אילון: לסלולר יהיה 8%---
כרמל שאמה-הכהן: אל תדאג.
כרמל שאמה-הכהן: אתה דואג להם?
אופיר אקוניס: הוא לא דואג לסלולר, הוא דואג לו.
רון אילון: אני מנסה להבין למה אנחנו מופלים לטובה.
כרמל שאמה-הכהן: למה מגיע לכם כל הטוב הזה.
הרצל עוזר: כשלקחו את הסכום של ה-10,000, אמר אסף כהן, ביססו את זה על הסלולר.
הרצל עוזר: עכשיו---
כרמל שאמה-הכהן: ראית שגם שינינו להם את ה-10,000.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, יש פה קונצנזוס, אנשים לא צריכים את ההטבות ולא את הקנסות, אנשים צריכים להרגיש חופשיים כמו מול כל עסק אחר---
נחמן שי: אז המשמעות היא שהאדם יצטרך לשלם את כל הכסף?
כרמל שאמה-הכהן: לא, אל תדאג.
כרמל שאמה-הכהן: אתה תראה שהוא ישלם פחות.
רון אילון: זה החל מעוד 11 יום?
כרמל שאמה-הכהן: כן, כל הקיימים שיש לך, יהיה 8%, לחדשים, כל חברה תעשה את החשבון שלה ותדע לתמחר את החופש הזה ללקוח.
קריאה: זה אומר שאין בעצם תכניות יותר.
אופיר אקוניס: החוק עוד לא יהיה במליאה.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אבל הם כבר יודעים.
כרמל שאמה-הכהן: ברור שהחוק לא יהיה במליאה, אבל זה לקוח שרק מתקשר.
נוגה רובינשטיין: זה אומר שבעצם אין יותר תכניות.
כרמל שאמה-הכהן: יהיו תכניות, הם יידעו לתמחר את זה.
הרצל עוזר: לא תהיה שום תכנית, לא יהיה שום מבצע, לא יהיו הטבות, לא יהיו הנחות.
נחמן שי: צריך לתת להם זמן.
נחמן שי: תן להם שלושה חודשים.
נחמן שי: שלושה חודשים מספיק לכם להיערך?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, זה לא מספיק להם, נחמן, ראינו את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא מספיק להם.
נחמן שי: אז תגידו משך זמן שאפשר---
עופר פרי: שישה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: זה יהיה 8% עד יום תחילת החוק, ו-0% מיום תחילת החוק.
אסף כהן: משפט אחד לגבי ה-0.
אסף כהן: אני אמרתי קודם למה אני חושב שאפשר לחיות גם טוב עם 8% ולא ב-0, אבל אני רוצה לדבר על הקשר עם חברות הסלולר.
אסף כהן: בחברות הסלולר זה 8%.
אסף כהן: אם אין כוונה מחר בבוקר לעשות שם 0%, אז מה שיקרה כאן, מכיוון שהחוק כאן מדבר גם על בנדלים שכוללים בפנים גם סלולר, אז מי שלקח גם סלולר וגם שירות אחר, הוא יהיה 0, ומי שלקח רק סלולר יהיה 8%.
אסף כהן: יש פה בעיה של הקשר בין הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש בעיה של הקשר ונזהה אותה, נוכל להתאים גם את חברות הסלולר.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מניח שתהיה לזה התנגדות בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אפשר לעשות את זה במסגרת החוק הזה, אנחנו נשמח, ואם לא, אז ראש הממשלה תביא הצעת חוק ממשלתית, או שמחוקקים נמרצים יגישו הצעת חוק פרטית שתשלים את הפאזל, אבל זה הכיוון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים, 8% עד יום תחילת החוק, אחרי זה נקבע את תחילת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: את רוצה שישה חודשים, מישהו אחר רוצה פחות.
כרמל שאמה-הכהן: 8% עד יום תחילת החוק, 0% מיום תחילת החוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו בעצם הופכים את חברות הסלולר גם ל-0%, כפי שהגשנו אני ואופיר אקוניס בזמנו והצעת החוק שלנו עברה---
אופיר אקוניס: לא, כי ההצעה כבר נכנסה לתוקף.
אופיר אקוניס: כי הממשלה הציעה 8%.
מיכל רפאלי כדורי: לא הממשלה הציעה 8%.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, אנחנו מעלים להצבעה, כל אחד יצביע לפי שיקול דעתו, אין לנו פה עמדה, לא קואליציונית ולא אופוזיציונית, כל אחד לפי מה שהוא חושב.
כרמל שאמה-הכהן: את נגד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בעד.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא אמיתי מה שקורה פה.
כרמל שאמה-הכהן: אני שמח שההצעה התקבלה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: את הצבעת נגד, אבל בסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הצבעתי נגד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היד שלי עומדת עדיין בבעד.
כרמל שאמה-הכהן: טוב שזה מוסרט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה שאתה תוך כדי הבעד אומר נגד, והיד שלי עוד לא ירדה, אז---
אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד לכם שההצבעות פה זה הרבה יותר רציני ממה שזה.
אופיר אקוניס: בעד זה בעד, נגד זה נגד ונמנע זה נמנע.
אופיר אקוניס: אגב, יש גם נוכח ולא מצביע.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד-רוב 8% עד יום תחילת החוק, 0% מתחילת החוק ההצעה התקבלה ההצעה התקבלה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: נא להמשיך עם סעיף 51ה.
טל רוזנפלד: (מקריאה): "עסקה לרכישת ציוד קצה.
טל רוזנפלד: 51ה.
טל רוזנפלד: הוסכם בהסכם התקשרות על תשלום לשיעורין בעבור ציוד קצה שרכש המנוי מבעל רישיון או מבעל רישיון רדיו טלפון נייד, וביטל המנוי את הסכם ההתקשרות, לא יהיה רשאי בעל הרישיון או בעל רישיון רדיו טלפון נייד, לפי העניין, להעמיד לפירעון מיידי את יתרת התשלומים של המנוי בעבור ציוד הקצה שרכש כאמור, והמנוי יהיה רשאי להמשיך לשלם את התשלום לשיעורין במועדים ובסכומים כפי שהיה עליו לשלם אלמלא הביטול; לעניין זה, "בעל רישיון", "בעל רישיון רדיו טלפון נייד" ו"הסכם התקשרות" – כהגדרתם בסעיף 51א(א)".
טל רוזנפלד: זה סעיף מקביל לסעיף שקיים היום בסעיף 51ב לחוק התקשורת, שנכנס בחוק ההסדרים.
טל רוזנפלד: מה שזה אומר, שברגע שמנוי מבקש לעזוב את החברה, אם הוא קנה ממנה ציוד קצה, הוא יוכל להמשיך לשלם עליו בתשלומים.
טל רוזנפלד: אם הוסכם שהוא ישלם בתשלומים, הוא יוכל להמשיך לשלם בתשלומים ולא ייקחו ממנו בפירעון מיידי את כל הסכום כמו שהיום לפעמים עושים, דבר שמהווה חסם מעבר הרבה פעמים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הם לא מוכרים ציוד קצה.
טל רוזנפלד: נכון, היום בפרקטיקה הם בדרך כלל לא מוכרים ציוד קצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה הצעת החוק ה זאת אומרת, אם הם לא מוכרים?
טל רוזנפלד: מחר הם יכולים למכור ציוד קצה, אז אנחנו רוצים---
יעל כהן שוואט: אני מטעם המועצה הישראלית לצרכנות.
יעל כהן שוואט: אדוני היושב ראש, הייתי רוצה שנתייחס לטלוויזיה שהוט מוכרת ללקוחות שלה, האם זה ציוד קצה או לא ציוד קצה.
יעל כהן שוואט: אם הם מבקשים להתנתק, דורשים תשלום מלא.
יעל כהן שוואט: אני רוצה להתייחס לשאלה האם המחשב שחברות הסלולר נותנות כמתנה כביכול, בשיטת החיוב-זיכוי, ללקוחות שלהם כדי למכור להם גלישה במודם סלולר, האם זה ציוד קצה?
יעל כהן שוואט: האם המחשב שחברות האינטרנט נותנות כמתנה כביכול ללקוחות שלהם בתחילת ההתקשרות, האם זה ציוד קצה או שזה הופך לציוד קצה כשמבקשים להתנתק כדי לגבות תשלום.
יעל כהן שוואט: האם יש להם בכלל הזכות מכוח הרישיון שלהן למכור ציוד כזה.
יעל כהן שוואט: זאת השאלה.
טל רוזנפלד: התשובה היא ברורה, התשובה היא לא.
טל רוזנפלד: ציוד קצה מוגדר בסעיף 1 לחוק התקשורת.
טל רוזנפלד: טלוויזיה, מחשב ודברים כאלה, לא נכנסים.
טל רוזנפלד: מה שנכנס בגדר הגדרת ציוד קצה זה ציוד שנועד לשמש לצורך מתן השירותים.
יעל כהן שוואט: אז איך זה שכל החברות מוכרות ציוד שהוא לא ציוד קצה, שלא בחסות הרישיון, בניגוד לרישיון בכלל?
יעל כהן שוואט: אין להן זכות לעשות את זה, זה לא משווקי מחשבים וזה לא משווק טלוויזיה.
יעל כהן שוואט: אנחנו לא רוצים לקנות מחשב מחברת הסלולר ואנחנו לא רוצים לקנות מחשב מחברת האינטרנט.
נוגה רובינשטיין: את רוצה במסגרת הצעת החוק לאסור עליהם למכור ציוד נוסף?
יעל כהן שוואט: זה כבר אסור ברישיון.
יעל כהן שוואט: הרישיון קובע את המסגרת הנורמטיבית.
יעל כהן שוואט: החברות האלה לא אמורות למכור ציוד שלא קבוע ברישיון שיש להן זכות למכור אותו.
נוגה רובינשטיין: אני לא יודעת מבחינת חופש עיסוק איך הדברים בדיוק מתיישבים.
נוגה רובינשטיין: הרישיון על מתן שירותי בזק, את זה אנחנו מסדירים.
נוגה רובינשטיין: אם הם מחר ירצו למכור נעליים---
אתי בנדלר: הם יכולים?
נוגה רובינשטיין: אני לא יודעת אם זה---
מיכל רפאלי כדורי: אני רוצה למכור קלטות לסרטים, די.וי.די, מה?
מיכל רפאלי כדורי: זה התחום שלי.
מיכל רפאלי כדורי: טלוויזיה זה התחום שלי ואני יכולה למכור מה שאני רוצה.
מיכל רפאלי כדורי: גם פופקורן, לראות סרטים.
תמר פינקוס: יעל, זה לא קשור למה כתוב ברישיון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה שלך צריכה להיות מה קורה כשהבן אדם מבטל, כמה הוא משלם על הטלוויזיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאת צריכה לשאול, זה לא להגיד להם 'אל תמכרו'.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הם רוצים למשוך לקוח, מה את מציעה לעשות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באיזה דרך?
יעל כהן שוואט: שלא יתנו להם הטבות כאלה.
יעל כהן שוואט: אנשים מתפתים, הם אומרים חינם, אנשים חושבים שזה חינם---
תמר פינקוס: הם כבר לא אומרים חינם, יעל, הם אומרים כמה זה עולה לחודש, הם לא אומרים חינם.
תמר פינקוס: אם הם אומרים חינם, יש להם בעיה איתי.