GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרה שלום: הרשות, יש לה פה שני כובעים, בגלל המורכבות של העניין.
שרה שלום: יש לה קודם כל מורכבות, שהיא מנהלת את הגנים ושמורות הטבע ולצורך כך חשוב שהיא תהיה בוועדה ותקבע.
שרה שלום: ויש גם את היחידה לפיקוח בשטחים פתוחים שהיא זו שהיום בפועל שותפה מאוד מאוד הדוקה ומרכזית בכל נושא הסדרת המרעה העונתי, ולכן יש חשיבות שיהיה נציג מטעמה.
לאה ורון: לאיזה גוף היחידה לפיקוח על שטחים פתוחים?
שרה שלום: לרשות הטבע והגנים.
שרה שלום: יש לה גם נציגות פה, במסגרת החוק הזה, במועצת הרשות להסדרת הרעייה.
שרה שלום: ולכן יש פה חשיבות מיוחדת שתהיה לה נציגות גם בהסדרת המרעה העונתי, כי זה---
כרמל שאמה-הכהן: הנקודה ברורה, אנחנו מצביעים.
ניר ימין: הרכב ועדת ההיתרים הוא בסעיף 23, אולי אפשר יהיה...
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נצביע על ההצעות לשינוי.
כרמל שאמה-הכהן: הצעה ראשונה של חבר הכנסת רוברט אילטוב, להוסיף נציג של החטיבה להתיישבות.
ניר ימין: החטיבה להתיישבות יהודית היא בתוך משרד החקלאות?
רוברט אילטוב: לא, היום היא במשרד ראש הממשלה.
טלב אלסאנע: מה זה רלוונטי להם?
דוד רותם: הם עוסקים בהתיישבות, זה חשוב.
טלב אלסאנע: אנחנו עוסקים במרעה, לא בהתיישבות.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה – הוספת נציג החטיבה להתיישבות אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: איזה עוד הצעות לשינוי?
אורי אריאל: יש נציג המגדלים של חבר הכנסת טלב אלסאנע, אבל רק צריך להגדיר שיש נציגות ארצית של המגדלים ואני מציע להוסיף גם את הסיירת הירוקה שיישבו בוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הצעתו של חבר הכנסת טלב אלסאנע.
לאה ורון: חבר הכנסת דוד רותם מצביע במקום חבר הכנסת חמד עמאר.
טלב אלסאנע: להוסיף נציג של ארגון המגדלים בצוות.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת טלב אלסאנע?
קריאה: איזה ארגון מגדלים?
קריאה: זה לא מוגדר.
טלב אלסאנע: ארגון מגדלים ארצי וגם ארגון המגדלים הבדווים.
אורי אריאל: לא, לא, טלב---
דוד רותם: מה עם נציג המגדלים החרדים?
טלב אלסאנע: הרי אתה שם את ההתיישבות היהודית בסוכנות היהודית והקונגרס היהודי הציוני והאייפ"ק ומה לא?
אורי אריאל: מה עם נציג החרדים?
טלב אלסאנע: כולם הפכו להיות רועי עזים וכבשים?
אורי אריאל: מאז ימי קין והבל.
טלב אלסאנע: תפסיקו, רק עליתם אתמול מאירופה, אשכנזים, לא יודעים מה זה כבש וכבר מגדלים כבשים.
אורי אריאל: תשים פה צלעות כבש וכולם יודעים.
: סליחה, עושים מזה צחוק, אבל זו סוגיה מאוד עקרונית.
: אם 90%-80% מהרעייה העונתית מתבצעת על ידי ערבים והם לא מיוצגים---
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה מפריע לו לדבר?
טלב אלסאנע: אם אנחנו רוצים שהדיון יהיה ענייני ולא לבוא באופן אוטומט, כל דבר שמעלים, אפילו הענייני, פוסלים אותו בגלל זהות המעלה את הנושא.
טלב אלסאנע: יש לי תחושה כזו שמה שאני לא אגיד, מיד נצביע נגד.
טלב אלסאנע: אם לא, אז אני אעזוב, אתם תמשיכו.
כרמל שאמה-הכהן: לא קיבלנו את הצעתך בעניין הגמלים?
כרמל שאמה-הכהן: אני אעשה רוויזיה לגמלים.
טלב אלסאנע: גם נציג משרד החקלאות יאשר את הדברים שאני אומר.
טלב אלסאנע: 90% ממגדלי הכבשים בנגב זה בדווים, זה מקור הפרנסה היחיד, לא היי טק ולא... אף אחד לא מגיע לנגב.
טלב אלסאנע: או שאנחנו רוצים שאנשים ימשיכו להתפרנס ולגדל בצורה חוקית, או שנהפוך אותם כולם למקבלי קצבות מהמוסד לביטוח לאומי, עוני ואבטלה.
טלב אלסאנע: ואם יש לנו אינטרס---
כרמל שאמה-הכהן: למה אתה לא מצטרף לקואליציה ודואג לכל זה?
טלב אלסאנע: תאשר לי אחד מהתיקים---
טלב אלסאנע: הזמנתם אותנו בכלל להצטרף לקואליציה?
כרמל שאמה-הכהן: ברור, למה לא?
טלב אלסאנע: הרי נציג---
כרמל שאמה-הכהן: ביום שתחליט שהעניינים האלה יותר חשובים לך מהרשות הפלשתינית---
טלב אלסאנע: רועה בדווי שיהיה בצוות אתה לא נותן, אתה רוצה שר בממשלה?
כרמל שאמה-הכהן: אם תדאג לעניינים אזרחיים ולא תדאג לכל המזרח התיכון, מה הבעיה?
טלב אלסאנע: כרמל, אני ממש מכבד אותך, אני מתייחס עניינית ושים לב איך אתה מדבר.
טלב אלסאנע: מתייחסים למה?
טלב אלסאנע: על מה אנחנו מדברים עכשיו?
טלב אלסאנע: על האזרח הפשוט, על אדם שאין לו שום מקור הכנסה, לא רפת ולא לול ולא פתן ולא כלום, אין לו כלום, ועכשיו הוא בא לקבל שטח...
טלב אלסאנע: זה הדבר היחיד שהוא מקבל מהמדינה, שטח רעייה עונתי.
טלב אלסאנע: אז אנחנו דוחקים אותם, הם ממש לא קיימים, הם נפקדים.
טלב אלסאנע: צריך להתייחס באופן רציונלי לדבר.
טלב אלסאנע: אם היו האחוז הזה של מגדלים במגזר היהודי, כולנו היינו רצים לשלב אותם.
טלב אלסאנע: אתה שומע אנשים שאין להם זיקה לעניין, משלבים אותם.
טלב אלסאנע: אני מבקש שיהיה נציג של מגדלי---
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באמצע הצבעה ואתה נואם לנו.
אורי אריאל: אתה עושה את החוק מגדרי?
אורי אריאל: אנחנו הסכמנו.
אורי אריאל: טלב, תסלח לי, הסכמנו להצעה שלך על ארגון המגדלים.
טלב אלסאנע: בלי להגדיר מגדלים הארצי, כי יכול להיות שיש מגדלים מקומיים במחוז דרום---
אורי אריאל: אתה צריך לקבוע, כשיש חוק אומרים 'נציג הירוקים זה זה וזה'---
: אבל הנציג הארצי לא מקבל---
אורי אריאל: תסלח לי, מה אתה קופץ?
: אם הארגון היהודי לא מקבל ערבים, יש בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: מה הסיפור הזה?
כרמל שאמה-הכהן: שום דבר בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: שאלתי מי בעד ואז התחיל הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אין בעד.
יוסי ישי: יש פה בעייתיות בכל הדיון היום, שאנחנו דנים בעת ובעונה אחת בשני חוקים, בהצעת חוק פרטית ובהצעת חוק ממשלתית.
יוסי ישי: הרי אם היינו דנים רק בהצעת החוק הממשלתית, יכולתי לבצע פעולות כמו למשוך סעיף שנוגד את העמדה שלי.
יוסי ישי: עכשיו מאחר שדנים פה... אז למעשה עוקפים את עמדת הממשלה.
יוסי ישי: אני לא---
כרמל שאמה-הכהן: מה זה למשוך סעיף?
יוסי ישי: למשוך את הצעת החוק או למשוך את הסעיף.
יוסי ישי: הרי יש פה עניין מהותי---
אורי אריאל: תסלח לי, מנכ"ל משרד החקלאות, אחרי ש---
יוסי ישי: אדוני היושב ראש ייתן לי הגנה?
אורי אריאל: קריאת ביניים.
אורי אריאל: זו הצעת חוק שהוגשה על ידי---
כרמל שאמה-הכהן: הוא מדבר.
כרמל שאמה-הכהן: תן לו לדבר.
רוברט אילטוב: אבל הוא מדבר באמצע הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו גמרנו את ההצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: הצבענו נגד.
יוסי ישי: אני חוזר ואומר, הצעת הסעיף על ידי הממשלה היא מאוד ברורה.
יוסי ישי: למעשה לממשלה יש שתי בררות, במקרה רגיל, או לקבל את עמדת הוועדה או למשוך את הסעיף.
יוסי ישי: כאן, מאחר שאנחנו דנים במקביל, זה דיון דואלי, החוק של הממשלה---
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש עמדת ממשלה גם לגבי הצעת החוק של חבר הכנסת אורי אריאל.
מורן הכהן יבין: אין.
מורן הכהן יבין: העמדה היא להתנגד.
מורן הכהן יבין: הצעת החוק לא עלתה לוועדת שרים לחקיקה ולכן עמדת הממשלה היא להתנגד.
מורן הכהן יבין: היו"ר כרמל שאמה: היא לא עלתה?
מורן הכהן יבין: היא עלתה, לא דנו בה לגופה ולכן העמדה של ועדת השרים לחקיקה היא להתנגד.
אורי אריאל: מה פתאום?
אורי אריאל: סליחה רגע, תנו לי רגע.
אורי אריאל: מכובדי, תקשיב רגע.
אורי אריאל: ידידי המנהל הכללי של משרד החקלאות, יוסי ישי, אני הגשתי את הצעת החוק לפני שנים, אתם ושר החקלאות, מר שמחון, ביקש לעכב את הצעת החוק שלי כדי להגיש את הצעת החוק הממשלתית.
אורי אריאל: מזמזתם את זה שלוש שנים, התחיל הדיון, סוכם פה בנוכחותך שמשלבים את החוקים.
אורי אריאל: ועכשיו אתה מציע שידונו רק בזה?
אורי אריאל: תסלחו לי, יש גם גבול להתנהלות הזאת.
אורי אריאל: תבואו מוכנים, תגידו מה שיש לכם, בסוף הוועדה מצביעה.
אורי אריאל: הרי אפשר להעלות את כל הסעיפים שלי מהחוק שלי בלי שיהיה חוק, אני אגיד אותם.
אורי אריאל: מה אתם חושבים?
אורי אריאל: באמת, יש גבול להתנהלות הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: מה לקחנו מהחוק שלו עד עכשיו?
יוסי ישי: למשל הסעיף הזה של הצוות המקצועי---
כרמל שאמה-הכהן: של החטיבה להתיישבות?
יוסי ישי: כן, אנחנו לא מסכימים.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה קשור לחוק שלו?
אורי אריאל: אני הצעתי את זה?
אורי אריאל: אני הצבעתי על זה?
כרמל שאמה-הכהן: יוסי, תרצה, אני אסביר לך מאיפה זה בא.
יוסי ישי: אני יודע מאיפה זה בא.
כרמל שאמה-הכהן: אז אם אתה יודע, אתה לא אמור להתנגד לזה.
יוסי ישי: אני פקיד, יש החלטת ממשלה שמחייבת אותי.
כרמל שאמה-הכהן: אז תסדרו את העניינים אצלכם.
יוסי ישי: אני כרגע מביע את עמדת הממשלה, על דעת השרה שלי.
יוסי ישי: אם השרה שלי תחליט לשנות את הכיוון, זכותה.
לאה ורון: יוסי, השרה שלך לא קובעת לוועדת הכלכלה של הכנסת.
לאה ורון: חברי הכנסת סוברנים להצביע ככל שהם מוצאים לנכון.
יוסי ישי: חברי הכנסת סוברנים להחליט לקבל או לדחות, לא להחליט---
אורי אריאל: בוקר טוב, יוסי.
אורי אריאל: אתה ממש חדש פה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מייצג את עמדת הממשלה, כל עוד הממשלה היא אחידה.
כרמל שאמה-הכהן: כרגע אני מבין שאין עמדה אחידה בממשלה.
יוסי ישי: למה?
יוסי ישי: יש פקיד בממשלה שהציג עמדה אחרת?
יוסי ישי: משרד המשפטים פה, המשרד להגנת הסביבה פה, משרד החקלאות פה.
דוד רותם: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה.
דוד רותם: שמעתי את הדברים שאמר המנהל הכללי של משרד החקלאות ויש לי הצעה.
דוד רותם: אני מציע שאנחנו כולנו נלך ונשאיר אותו עם הממשלה שלו לקבל חוקים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא לפי החוק ככה.
דוד רותם: הוא מסביר לך שאתה בכלל, מה אתה משנה לו את החוק?
כרמל שאמה-הכהן: אתה, בתור יושב ראש ועדת חוקה, מציע שאנחנו נלך והוא יאשר את זה?
רוברט אילטוב: לא, ההצעה של המנהל הכללי זה להיות חותמת גומי---
אורי אריאל: כולם הבינו, נו.
דוד רותם: הוא גם יגיד לי מה אני אעשה ומה אני לא אעשה.
דוד רותם: תגיד לי, בשביל מה משלמים לי משכורת, אתה חושב?
אורי אריאל: להוסיף את הסיירת הירוקה.
יוסי ישי: היתה הצבעה?
כרמל שאמה-הכהן: היתה הצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: אישרנו להוסיף נציג של חטיבת ההתיישבות.
דני קריצ'מן: למה אחד?
כרמל שאמה-הכהן: הוא העלה הצעה רק לאחד, אם הוא היה מבקש יותר, יכול להיות שהיינו מאשרים.
כרמל שאמה-הכהן: ודחינו את הצעתו, עם כל הצער שבדבר, של חבר הכנסת טלב אלסאנע, להוסיף נציג לארגון המגדלים.
כרמל שאמה-הכהן: ועכשיו אנחנו מצביעים על הסיירת הירוקה.
יוסי ישי: רק אני רוצה להודיע שהממשלה תגיש הסתייגות לגבי הסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, כשתחליטו איזה ממשלה קודם.
דוד רותם: שיבוא לפה נציג של הממשלה ויגיש הסתייגות, אי אפשר להגיש אותה בעוד יומיים.
יוסי ישי: אוקי, יהיה פה נציג של הממשלה.
אביטל שטרנברג: אגב, למה לא, כפתרון, שכל אותם גופים יגיעו כדי להגיד את דברם והם יישקלו.
אביטל שטרנברג: לא שנתחיל עכשיו לחשוב מה הוא השיעור הראוי של כל אחד מהפלחים האלה.
אביטל שטרנברג: כל מי שמעוניין, יוכל לבוא ולטעון את טענותיו בפני הוועדה המקצועית, במקום שנתחיל לריב, זה כן, זה לא.
דוד רותם: נכון, אני מציע שלא נריב.
דוד רותם: קיבלנו החלטה, אז אל תגישו הסתייגויות.
אביטל שטרנברג: אנחנו נגיש הסתייגות.
דוד רותם: כי לא מקבלים את ההצעה שלכם.
דוד רותם: כשלא מקבלים את ההצעה שלכם, בסדר.
טלב אלסאנע: אני מציע שבכל הצעות החוק להביא את הרשימה של כל הארגונים; הסוכנות היהודית, ההתיישבות והכל ולהכניס אותם על כל דבר.
אורי אריאל: הצעתך התקבלה.
ניר ימין: חבר הכנסת אלסאנע הסתייגות לנציג המגדלים, איזה נציג המגדלים?
ניר ימין: ארגון המגדלים הגדול ביותר, שמייצג את המספר הגדול ביותר של---
טלב אלסאנע: לא, ארגון המגדלים של המגזר הבדווי.
טלב אלסאנע: לגבי הרעייה העונתית זה המגזר הבדווי, ולגבי הרעייה לטווח הארוך זה הארגון הארצי.
ניר ימין: אבל הצוות המקצועי לא נוגע לרעייה ארוכת הטווח, אם אני מבין נכון.
טלב אלסאנע: אז למגזר הבדווים.
כרמל שאמה-הכהן: הצעתו של חבר הכנסת אורי אריאל לגבי נציג הסיירת הירוקה.
יוסי ישי: רגע, אנחנו לא התייחסנו לנקודה הזאת בכלל.
מורן הכהן יבין: אנחנו לא התייחסנו לבקשה להוסיף נציג של הסיירת הירוקה.
מורן הכהן יבין: אנחנו חוזרים ומדגישים, אני מניחה שכולם כאן מכירים, מרעה עונתי הוא מרעה שהקביעות לגביו צריכות להתקיים בצורה מאוד מאוד מהירה, אחרת אנחנו מפספסים את תקופת הרעייה העונתית ולכן מתחילה, הקמנו צוות מקצועי שצריך לבחון אם יש עשב בקרקע למרעה או אין עשב בקרקע למרעה.
מורן הכהן יבין: כרגע לפי ההצעה שהצביעו לגביה, לצוות המקצועי יצטרפו כל מיני גופים נוספים, זאת אומרת שאם אנחנו תוך שבוע צריכים לצאת למרעה עונתי, אנחנו נצא אחרי חודשיים, ייגמר המרעה העונתי כבר.
דוד רותם: לא, אפשר לעשות את זה, במקום שני נציגי משרד החקלאות, נוציא את נציגי משרד החקלאות ואני מבטיח לך שאנשים---
מורן הכהן יבין: אנחנו נכנס עשרה אנשים ויהיו---
דני קריצ'מן: אני מוחה על הדברים שלה.
דני קריצ'מן: מי שמעכב את היציאות למרעה ואת ההחלטות זה משרד החקלאות.
מורן הכהן יבין: מהותית לעניין הסיירת הירוקה, הסיירת הירוקה היא גוף---
יוסי ישי: אני רוצה רק משפט אחד.
יוסי ישי: תזכור מה אומר הסעיף, הסעיף אומר שיוקם צוות שצריך לקבוע את כמות המרעה העונתי, את כושר הנשיאה העונתי.
יוסי ישי: עם כל הכבוד, זה צוות מקצועי, הסיירת הירוקה היא פיקוחית.
כרמל שאמה-הכהן: רבותיי, לגבי הסיירת הירוקה, השינוי המשמעותי שהשגנו לגבי החטיבה להתיישבות, אי אפשר להעמיס פה יותר מדי, לדעתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני אומר את דעתי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש מחברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאת הנושא של סיירת ירוקה נשאיר ב'צריך עיון', זה למתוח את החבל יתר על המידה.
דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, אני הייתי מוכן לזה אם הם יודיעו שהם מורידים את ההסתייגות שלהם.
כרמל שאמה-הכהן: הם לא ישימו הסתייגות, אל תדאג.
דוד רותם: הם לא ישימו?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה להוסיף נציג לסיירת הירוקה?
דוד רותם: אין הצעה.
דוד רותם: מה שהיושב ראש מציע תמיד מקובל עלינו.
כרמל שאמה-הכהן: מצוין, אין ירדה ההצעה לגבי הסיירת הירוקה.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו מצביעים על הסעיף.
ניר ימין: על סעיף 5, אני אסכם.
ניר ימין: יש תוספת לצוות המקצועי של נציג החטיבה להתיישבות יהודית במשרד ראש הממשלה.
ניר ימין: לגבי קביעת ועדת ההיתרים, על מועד תחילת הרעייה אפשר יהיה לפרסם גם מועדים שונים וגם אזורים שונים ופרסום ההודעה יהיה כמו ב-4(א), גם באתר האינטרנט, גם בעיתונות הכתובה בעברית ובערבית גם מקרקעי הציבור שלגביהם ניתן להגיש בקשה להיתר לרעייה עונתית, גם שם זה יהיה לרבות כושר הנשיאה בהם, או הערכה של כושר הנשיאה בהם ויש לפחות פורמלית הסתייגות של הממשלה לכך שחטיבת ההתיישבות---
כרמל שאמה-הכהן: רגע, הם לא הגישו.
יוסי ישי: אנחנו נגיש הסתייגות.
כרמל שאמה-הכהן: הם אמרו שיגישו, הם לא הגישו.
דוד רותם: לא הבנתי, מי יכול להגיש הסתייגות?
לאה ורון: השר.
טלב אלסאנע: ואנחנו מבקשים נציג ארגון ארצי.
ניר ימין: והסתייגות של חבר הכנסת אלסאנע, שיהיה נציג ארגון המגדלים הארצי.
מורן הכהן יבין: אם אפשר לחזור בבקשה, מה השינוי?
טלב אלסאנע: למה אתם מתנגדים?
טלב אלסאנע: הרי זה לא יהיה בדווי, זה יהיה יהודי ציוני.
ניר ימין: הנציג היחיד, אדוני היושב ראש, בוועדה, יהיה רק הנציג של החטיבה להתיישבות?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 5, לרבות השינויים שהקריא היועץ המשפטי לוועדה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה – סעיף 5.
טלב אלסאנע: לגבי ההסתייגות שאני מבקש להוסיף, העניין של נציג ארגון המגדלים הארצי.
כרמל שאמה-הכהן: אמרת, נרשם.
דוד רותם: אני רק מודיע שאם תהיה פה הסתייגות, אני אבקש רוויזיה על הסעיף.
אורי אריאל: זה אחרי זה.
אורי אריאל: תן להתקדם, תקריאי את 6.
מורן הכהן יבין: (מקריאה): "בקשה לקבלת היתר רעייה.
מורן הכהן יבין: 6.
מורן הכהן יבין: (א) המבקש לקבל היתר רעייה או לשנות את תנאי (בסעיף זה – המבקש), יגיש לוועדת ההיתרים בקשה כאמור לפי הוראות שיקבע השר (בסעיף זה – הבקשה).
מורן הכהן יבין: "(ב) ועדת ההיתרים לא תדון בבקשה אלא אם כן התקיימו כל אלה: "(1) בעלי החיים שלגביהם מתבקש ההיתר רשומים ומסומנים ככל שקיימת חובת רישום וסימון לאותו סוג של בעל חיים לפי פקודת מחלות בעלי חיים; "(2) המבקש ימציא לוועדה אישור כאמור בסעיף 2 לחוק עסקאות גופים ציבוריים, התשל"ו-1976; "(3) לגבי מבקש שאין בבעלותו בעלי חיים בעת הגשת הבקשה – הוא צירף לבקשתו ראייה לכך שהוא התקשר בעסקה לרכישה של בעלי חיים, ויכול שהעסקה תהיה עסקה המותנית בכך שהמבקש יקבל היתר; "(4) לגבי בקשה להיתר רעייה במקרקעי ציבור המוחזקים בידי מחזיק כמשמעותו בסעיף 2 לחוק ההתיישבות – המחזיק במקרקעין נתן אישור לרעייה בהם, בכפוף להוראות הסעיף האמור ובהתאם להוראות כל דין.
מורן הכהן יבין: "(ג) בבואה לדון בבקשה ולגבש את המלצתה בעניין, תשקול ועדת ההיתרים, בין היתר, את השיקולים האלה: "(1) כושר הנשיאה של המקרקעין; "(2) ניסיונו של המבקש ברעיית בעלי חיים; "(3) קרבת מקום מגוריו של המבקש למקרקעין המיועדים לרעייה וקיומם של מבנים הנדרשים לצורך ניהול עדר בעלי חיים באותו מקום, או האפשרות להקמת מבנים כאמור ככל שיידרש; "(4) הגבלות קיימות על הרעייה במקרקעין, לרבות הגבלות הנובעות מהצורך להבטיח שימוש בר קיימא באותם מקרקעין כאמור בסעיף 1; "(5) רעייה כדין של המבקש קודם להגשת הבקשה, לרבות באותם מקרקעין; "(6) ההיבטים של שמירה על הסביבה ומניעת מפגעים סביבתיים; "(7) הרשעתו של המבקש וכן מידע אודות תיקים תלויים ועומדים נגדו, בעברות אשר מפאת חומרתן, מהותן או נסיבותיהן, אין מקום לתת לו היתר, ובכלל זה עבירה לפי סעיף 5ג לחוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים), התשמ"א-1981, (להלן - חוק מקרקעי ציבור), או עבירה של גניבת בקר או מקנה לפי סעיף 384א(א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין), או עברה לפי חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994; "(8) הפרות מהותיות של חוזה עם רשות המקרקעין.
מורן הכהן יבין: "(ד) החליטה ועדת ההיתרים: "(1) שלא להמליץ לרשות המקרקעין לחתום על חוזה הרשאה לרעייה במקרקעי הציבור (להלן – חוזה הרשאה) עם המבקש – תודיע על כך בכתב למבקש ולרשות המקרקעין ותנמק את החלטתה; "(2) להמליץ לרשות המקרקעין לחתום על חוזה הרשאה עם המבקש – תעביר לרשות המקרקעין את המלצתה.
מורן הכהן יבין: "(ה) החליטה רשות המקרקעין לקבל את המלצת ועדת ההיתרים, תחתום עם המבקש על חוזה הרשאה".
מורן הכהן יבין: אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף (ה), בסופו, 'בהתאם להוראות כל דין'.
מורן הכהן יבין: ולהפוך את סעיף (ה) להיות (1) ולהוסיף (2) 'החליטה רשות המקרקעין לדחות את המלצת ועדת ההיתרים, תודיע על כך בכתב למבקש ולרשות הרעייה ותנמק את החלטתה'.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף הזה?
סער פאוקר: יש לנו מספר רב של הערות לסעיף 6, אני אסתפק בשתיים העיקריות.
סער פאוקר: אנחנו חושבים שאם רשות המקרקעין שוקלת לדחות בקשה שאושרה על ידי ועדת ההיתרים, היא צריכה להזמין את המבקש להשמיע את טענותיו בפניה לפני שהיא מחליטה.
סער פאוקר: יש כאן אישור של ועדת ההיתרים, יש גם מהמבקש ציפייה שהבקשה שלו, גם אם לא תתקבל, לפחות תישקל ברצינות, ואם רוצים לדחות את הבקשה, לא די לדעתנו בכך שיודיעו לו, צריכים לאפשר לו להשמיע את טענותיו בפני רשות המקרקעין לפני שמתקבלת החלטה.
סער פאוקר: יש על זה גם פסיקה שמדברת על זה ששימוע רצוי שיהיה מוקדם ולא מאוחר.
סער פאוקר: הדבר השני, אנחנו חושבים שבסעיף 6(ג)(7) להוסיף בין הנתונים שצריך לשקול, שהוועדה צריכה לשקול גם נסיבות שבהן מבקש רעה שלא כדין או שלא בהיתר בעבר.
סער פאוקר: אנחנו התלבטנו בנושא הזה, אנחנו לא חושבים שמי שרעה שלא כדין צריך לפסול אותו לחלוטין מלהגיש בקשה, אבל זאת בהחלט צריכה להיות נסיבה שצריכה להילקח בחשבון על ידי הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: תגובת משרד החקלאות?
מורן הכהן יבין: אל"ף, בקשה נוספת מופיעה כאן בסעיף (ג)(5), 'רעייה כדין של המבקש קודם להגשת---
סער פאוקר: אני רוצה להוסיף גם שלא כדין.
ניר ימין: זה שיקוף, הצד השני של אותו דבר.
סער פאוקר: אני רוצה להוסיף את זה כי יש מקרים, וחיים, אולי תרצה להרחיב על הנושא הזה, שאנשים שרועים שלא כדין ומפעילים לחץ.
סער פאוקר: אני רוצה שזה יהיה שיקול שצריך לשקול אותו.
סער פאוקר: לא פוסל, בהערה המקורית שלנו אנחנו הצענו לפסול, אנחנו לא מציעים עכשיו לפסול, אבל זה צריך להיות שיקול, כפי שההרשאות שבסעיף 7 מוגדרות כאן עברה לפי סעיף 5ג לחוק מקרקעי ציבור וכולי, גם זה צריך להיות שיקול.
מורן הכהן יבין: זה מופיע גם ב-(8), זה הפרה מהותית של החוזה מול מקרקעין.
ניר ימין: זה יכול להיכנס גם ב-(8), אבל אפשר להכניס את זה---
כרמל שאמה-הכהן: והשאלה השנייה שהוא העלה, לגבי שימוע?
אביטל שטרנברג: מקובל ששימוע נעשה כשלוקחים לך משהו, לא כשנותנים לך משהו.
אביטל שטרנברג: כאן אנחנו בתוך תהליך הנתינה ולא מקובל לקבוע בו שימוע.
יהלום שרעבי: אנחנו במינהל מצטרפים להערת משרד המשפטים.
טלב אלסאנע: אני חושב שכאשר הרשות דנה, אנחנו צריכים לדעת על סמך מה.
טלב אלסאנע: אין הגדרה של הקריטריונים שעל פיהם מתקיים הדיון ולפיכך אני מצי שהקצאת שטחי המרעה ומתן היתרי רעייה ייעשו בצורה שוויונית ועל פי עקרונות הצדק הטבעי וכי הקצאת שטחי המרעה ייעשו על פי קריטריונים ברורים ושקופים וכי הקריטריונים האלה יפורסמו לעיון הציבור, כדי שתהיה בקרה.
אביטל שטרנברג: כל פעולה שלטונית חייבת להיעשות בשוויון, אנחנו לא נחזור ונזכיר את זה בכל דבר חקיקה.
טלב אלסאנע: אז מה הם הקריטריונים?
טלב אלסאנע: אין קריטריונים.
אביטל שטרנברג: כל הפעולות חשופות לביקורת שיפוטית.
אביטל שטרנברג: אני לא חושבת שצריך להוסיף את זה ויש פה סדרה של שיקולים שמבנים את שיקול הדעת של הגופים שנותנים היתרים.
טלב אלסאנע: אבל גם הקריטריונים שבהם היא דנה, על סמך איזה קריטריונים, ובנוסף אין לנו שום קריטריון שבהם היא דנה והיא אמורה לקבל או לדחות.
טלב אלסאנע: לגבי הסעיפים הנוספים, אין בעיה לגבי העניין של סעיף (7), גם אותו צריך להגביל, אבל אני חש שיש כאן ענישה כפולה, זאת אומרת אנשים שכבר נענשו על עברות כלשהן, באים עכשיו ומענישים אותם פעם שנייה על ידי שלילה או פגיעה בפרנסתם.
טלב אלסאנע: זה דבר שהוא פסול.
אורי אריאל: לוקחים את זה בחשבון, זה לא---
טלב אלסאנע: זה ודאי אוטומטית.
טלב אלסאנע: מה זה רעייה כדין?
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים להגיד לעז איך לרעות?
טלב אלסאנע: רעייה כדין או לא כדין?
אורי אריאל: זה כל החוק.
טלב אלסאנע: לדעתי צריך להוריד את סעיף (5) ולגבי סעיף (7), 'ובכלל זה עברה על פי סעיף 5ג לחוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים), זה סעיף טכני, גם את הסעיף הזה להוריד.
טלב אלסאנע: הפרה מהותית של חוזה עם הרשות, אנחנו הופכים, אתה גם התובע, אתה גם המאשים ואתה גם השופט.
טלב אלסאנע: אין בית משפט שקבע את העניין של הפרה, ברגע שאדם מפר יכולים לבטל את ההיתר, ביטלו את ההיתר ולא צריך להעניש אותו, יכול להיות שהיו נסיבות מיוחדות, ולכן לדעתי יש כאן הכבדה יתרה, לא מוצדקת ולא מידתית.
: ברשותך, אני רוצה להתייחס למה שנאמר לגבי הסעיף הקודם, כי אני רוצה שלא תצא שגגה תחת ידה של הוועדה.
: איגוד המגדלים הארצי הפועל כיום הוא איגוד שכולו על טהרת היהודים, למיטב ידיעתי, שאין בו נציגות לרועים הערבים העונתיים בנגב ולכן עלול להיות מצב שבו ההחלטה שלכם תהיה החלטה לא סבירה ברמה הבסיסית, כלומר יאפשרו ייצוג למי שאיננו מייצג, למי שאיננו מאפשר כניסה וחברות לכלל האוכלוסייה של המגדלים והתוצאה עלולה להיות, אני מניח גם, שהחוק הזה ייתקע בהליכים המשפטיים וחבל שזה יהיה כך.
: אני חושב שאם מדובר ברועים עונתיים, מאוד בסיסי לתת להם את הייצוג של ענייניהם.
: אם רוצים ללכת על ארגון ארצי, צריך להבטיח שהארגון הזה ייצג אותם מבחינת היקפי המרעה, מבחינת משמעותם, בתוך האוכלוסייה הזאת.
: המצב הנוכחי איננו כך כלל ועיקר וזה עלול להגיע למצב של אי סבירות.
ליאורה בכור: כמה הערות.
ליאורה בכור: לגבי ההערה של משרד המשפטים, לגבי הנושא של שימוע, שאין מקום כי אנחנו מדברים על בקשה חדשה ולא על חידוש או ביטול, אבל כאשר מדברים על היתרים עונתיים, כל פעם הם צריכים לבקש, אם אני לא טועה, היתר מחדש.
ליאורה בכור: כל כמה חודשים הם צריכים לבקש היתר.
ליאורה בכור: אז עצם זה שאין להם את הזכות לשימוע, זה אומר שאין להם שום הזדמנות---
כרמל שאמה-הכהן: מה אומר על זה משרד המשפטים?
אביטל שטרנברג: אנחנו נתקלים בהרבה מאוד מצבים שבהם יש אישורים עתיים של רישיונות ואין בהם שימוע.
אביטל שטרנברג: זאת אומרת השאלה היא גם אם אנחנו, מעבר לפן המשפטי, ואני עדיין עומדת על הדברים שאמרתי קודם, יש פה גם שאלה של יעילות שעליה עמדה קודם עורכת דין הכהן יבין.
אביטל שטרנברג: השאלה אם אנחנו נכניס את הליך השימוע, אם הוא באמת כל כך נחוץ, אם הוא לא יעכב אותנו כך שאנחנו נחמיץ את המועד לרעייה העונתית.
יצחק בם: שימוע היתה כוונה רק אם דוחים את ההמלצה של ועדת ההיתרים.
סער פאוקר: אין הבניה של שיקול הדעת של רשות המקרקעין, זאת הבעיה.
ניר ימין: זה משהו שאני גם ארצה להתייחס אליו.
סער פאוקר: זאת הבעיה, לכן ביקשתי שימוע.
סער פאוקר: אין פה הבניה של שיקול הדעת.
ליאורה בכור: גם לגבי הקריטריונים שהציע חבר הכנסת אלסאנע, אני לא רואה קריטריונים, אני רואה דבדרים בסיסיים, כושר נשיאה של מקרקעין, קרבת מקום המגורים, איפה הקריטריונים של...
ליאורה בכור: איך אנחנו יודעים שיש מספיק שטחי מרעה לגבי המבקשים?
ליאורה בכור: בן אדם שעומד בכל הקריטריונים האלה, זה אומר שהוא יקבל את ההיתר?
ליאורה בכור: אנחנו פשוט לא רואים קריטריונים של צדק חלוקתי ואנחנו דורשים שהם יוספו לסעיף 6(ג).
ליאורה בכור: לגבי העניין של העברות הפליליות.
ליאורה בכור: אנחנו רואים בסעיף זה, תת סעיף (7), כאסון.
ליאורה בכור: באוכלוסייה הבדווית בעיקר, לוב האנשים יש תיקים פליליים, כי הם גרים בכפרים לא מוכרים ובנייה שם זה לא כדין, אז כמובן הם לא יקבלו היתרים, הם לא מקבלים היתרים לגבי ה---
אורי אריאל: זה נראה לי מתאים למאחזים.
ליאורה בכור: הם לא מקבלים היתרים לבנייה, אז הם מקבלים הערות פליליות, אז זה אומר שכל האוכלוסייה הבדווית לא תקבל היתרים לרעייה.
מורן הכהן יבין: כתוב 'מהותן ונסיבותיהן'.
ליאורה בכור: יש שיפוט על ידי בית משפט, אנשים שכבר נשפטו לא צריכים להיענש על משהו ש...
ליאורה בכור: אנחנו מדברים אך ורק על הליך אזרחי כאן, אני לא רואה את ההיגיון להוספת סעיף 7.
ליאורה בכור: גם חייבים לציין שמה שקורה בפועל בשטח שאנשים נשפטים על ידי הסיירת הירוקה, אין חקירה משטרתית, אנשים מקבלים הודעה על כך שהם עברו על החוק בלי חקירה משמעותית.
ליאורה בכור: אז יש המון אנשים שיפלו בתוך תת סעיף (7) ויש מקום למחוק את זה.
מורן הכהן יבין: אז קודם כל אנחנו נדגיש שמדובר על שיקול, אנחנו לא נמצאים בסעיף תנאי הסף, וזה מקובל בחקיקה ואנחנו מדברים על עברות אשר מפאת חומרתן, מהותן ונסיבותיהן.
מורן הכהן יבין: זאת אומרת, יש מקום לוועדה לשיקול דעת.
ליאורה בכור: אבל חוץ מזה יש את העניין של חוק סילוק פולשים.
ליאורה בכור: אם לא מבררים לפני בית משפט שיש עברה של סילוק פולשים, אז אנשים יקבלו---
קריאה: זה לא מחויב.
יעקב חירותי: אולי נמחק את גנבות בקר והכל יהיה בסדר.
יעקב חירותי: למה לא?
ליאורה בכור: לא, אבל יש חוק העונשין---
מורן הכהן יבין: אני אחדד ואומר שכשכתבנו ב'עברות אשר מפאת חומרתן, מהותן ונסיבותיהן אין מקום לתת לו היתר'.
מורן הכהן יבין: אנחנו מדברים על היתר רעייה, השיקולים שיישקלו האם הוא עושה עברות שקשורות לתחום המרעה.
ליאורה הבכור: אבל זה לא ברור, 'ובכלל זה עברה לפי סעיף...'.
מורן הכהן יבין: אנחנו יכולים להוסיף 'הקשורות למרעה'.
ניר ימין: הכוונה בביטוי 'בעברות שמפאת חומרתן.
ניר ימין: ..', כלומר עברות קלון שבגללן אין מקום לתת לו היתר.
ניר ימין: הקשר בין העברות שהוא הורשע בהן למתן ההיתר צריך להיות מאוד בולט.
ניר ימין: כלומר אי אפשר להתייחס להרשעות שלו בעברות שלא קשורות לרעייה או למתן היתר או לאחת מהמטרות של החוק הזה.
ניר ימין: כך אני קורא את הסעיף.
ליאורה בכור: אבל בן אדם כבר קיבל את העונש שלו, קיבל את הקנס, או מאסר וכולי, ובחלק מהדברים זה לא עולה לידי בית משפט, הם לא דנים בסוגיות של פולשים.
ליאורה בכור: אנשים הרבה פעמים בטעות נכנסים לשטח של מישהו אחר, שבו אין להם את ההיתר, ואז הם נתפסים בעברה.
ניר ימין: אז איך הוא יורשע?
ניר ימין: את מתייחסת גם לתיקים פליליים ועומדים או רק להרשעות?
ניר ימין: כי אם הוא יורשע, זה רק בית משפט.
ליאורה בכור: כאן כתוב 'תיקים תלויים ועומדים'.
ניר ימין: אני אתייחס לזה אחר כך.
ניר ימין: אני הצעתי למשרד להתייחס לפחות למקומות שהוגש בהם כתב אישום ולא רק לתלונה שהוגשה וגלגלה פתיחת חקירה, למשל, שזה גם אולי נכנס להגדרה של תיק תלוי ועומד, שזה קצת אולי מצמצם את הרוחב של העברות האלה.
ניר ימין: וגם לעניין ההרשעות, אני חושב שצריך להתייחס להרשעות כמה שנים אחורה ולא לפרק זמן בלתי מוגבל, כפי שזה מנוסח עכשיו.
יצחק בם: יש לי כמה הערות להערות.
יצחק בם: ראשית לעניין ההרשעות.
יצחק בם: התחשבות בהרשעות מקובלת בכל תחומי הרישוי, החל מוועדת מוניות וכלה ברישיונות נהיגה מיוחדים.
יצחק בם: לא רק בתחום התחבורה, בכל תחום של היתרים מתחשבים בהרשעות.
יצחק בם: לגבי תקופת ההתחשבות, יש חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים.
יצחק בם: ההרשעה מתיישנת תוך חמש שנים.