GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק בם: לגבי תיקים תלויים ועומדים, מקובלת עליי ההערה של היועץ המשפטי.
יצחק בם: כתב אישום הוא כבר ראיה מנהלית שהרשות המנהלית רשאית להתחשב בה.
דוד רותם: כתב אישום, פירושו של דבר שאין יותר את חזקת החפות?
יצחק בם: לא, אבל כתב אישום זו ראיה מנהלית שהרשות המנהלית רשאית להתחשב בה.
יצחק בם: יש גם את הפסיקה של השופט רובינשטיין לעניין התחשבות בכתבי אישום תלויים ועומדים לעניין הוכחת מסוכנות בהארכת מעצר, ששם בית משפט עושה בדיוק את החלוקה בין תיקים תלויים ועומדים, ששם לא הוגש כתב אישום, לבין תיקים תלויים ועומדים ששם הוגש כתב אישום או יש הצהרת תובע שיש מקום להגיש כתב אישום.
יצחק בם: וזו הבחנה חשובה ביותר.
יצחק בם: לעניין השימוע.
יצחק בם: חשוב להבין שכאשר ועדת היתרים נותנת כבר המלצה לאשר לבן אדם את היתר הרעייה, ובאה רשות המקרקעין ואומרת 'לא', רשות המקרקעין פוגעת בציפייה.
יצחק בם: הגנת הציפייה מצדיקה לתת שימוע ואני מפנה פה למאמר של פרופ' דפנה ברק-ארז, על הגנת הציפייה במשפט מנהלי.
יצחק בם: לעניין הסוגיה המיוחדת של חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים), לא ייתכן שייווצר פה מצב של 'הרצחת וגם ירשת?'.
יצחק בם: לא ייתכן שאדם יתחיל את רעייתו בעוון ויסיים אותה בהיתר.
יצחק בם: צריך להיות ברור שמי שרועה שלא כחוק, או עושה שימוש במקרקעי ציבור שלא כחוק, לא יקבל שום דבר כחוק.
יצחק בם: קודם שיחדל ממעשיו, קודם שיסור מרע ואחר כך אולי ייתנו לו היתר.
סער פאוקר: משפט אחד לשימוע.
סער פאוקר: הבעיה, מעבר לנושא של הגנת הציפייה, שעם כל הכבוד אני מצטרף שנאמרו, הבעיה כאן זה שאנחנו מצד אחד---
אביטל שטרנברג: באמת נולדה כאן ציפייה, כי לכאורה זה תהליך דו שלבי ועד שלא מתקבל האישור הסופי, איזה ציפייה יש ל---
סער פאוקר: הקושי העיקרי שיש כאן זה שאין שום הבניה של שיקול הדעת של רשות המקרקעין.
אביטל שטרנברג: זה סיפור אחר.
סער פאוקר: לא, זה לא סיפור אחר.
סער פאוקר: יש כאן הבניה של שיקול דעת, הבניה מאוד מפורטת, מאוד מסודרת, שיש בוועדת ההיתרים.
סער פאוקר: אין שום הבניה של שיקול הדעת של הרשות, לפחות תנו זכות טיעון, אני אפילו לא קורא לזה אפילו שימוע.
סער פאוקר: אם רוצים לדחות את המלצת הרשות, שהמבקש יידע למה דוחים את ההמלצה של הרשות.
מורן הכהן יבין: יש נימוקים.
סער פאוקר: לא, לפני החלטה.
סער פאוקר: אחרי ההחלטה כבר זה קשה.
סער פאוקר: אחרי החלטה הוא צריך ללכת לבית משפט, לפני החלטה, אולי הוא ישכנע?
מורן הכהן יבין: שקלנו מחדש ואנחנו מקבלים את ההערות כאן.
מורן הכהן יבין: לגבי סעיף השיקולים, סעיף (7) על ההרשעות, אנחנו נמחק את המלים 'וכן מידע אודות תיקים תלויים ועומדים נגדו'.
מורן הכהן יבין: נישאר עם ההרשעה.
רוברט אילטוב: בהמשך להערותיו של המנהל הכללי של ההתיישבות, אני מבקש להוסיף את הנושא של המגורים הזמניים בסעיפים 6(ב)(5), תוספת של תת סעיף, ובסעיף 6(ד)(3), אני אקריא מה אני רוצה: 'לגבי בקשה למגורים זמניים, המלצת החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית'.
רוברט אילטוב: זה תת סעיף 6(ב)(5).
כרמל שאמה-הכהן: 6(ב), אחרי (4), (5)?
כרמל שאמה-הכהן: תגובת משרד החקלאות.
יוסי ישי: אנחנו מתנגדים.
יוסי ישי: אנחנו לומדים את הנושא.
יוסי ישי: לפני כשבועיים-שלושה התקיימה ישיבה ראשונה אצל השרה בנושא, עם חבר הכנסת חסון.
יוסי ישי: אנחנו עדיין לא מיצינו את תהליכי הלמידה בנושא.
יוסי ישי: כשאנחנו נסיים את הלמידה, אני מניח שתתקבל החלטה.
יוסי ישי: נכון לעכשיו אנחנו לא בשלים.
דוד רותם: כמה זמן.
יוסי ישי: אנחנו נצטרך ללמוד את זה.
דוד רותם: חודש, חודשיים?
יוסי ישי: אני מניח.
יוסי ישי: נדמה לי שקצבנו לזה חודשיים לגמור את העניין.
דני קריצ'מן: אני הייתי בדיון הזה, אני יכול להעיר הערה?
דני קריצ'מן: בדיון הזה מה שהציע חבר הכנסת זהה לחלוטין למה שהציע המנהל הכללי של מצשרד החקלאות בדיון הזה עם השרה.
כרמל שאמה-הכהן: אותו מנהל כללי זה?
דני קריצ'מן: כן.
כרמל שאמה-הכהן: זה נכון, מר ישי?
כרמל שאמה-הכהן: זו הצעה שלך?
יוסי ישי: אני אמרתי שאנחנו לומדים את העניין, אני יודע לייצג את עצמי---
אורי אריאל: יש לויאליות לשרה וזה יפה דווקא.
קריאה: יותר מזה, הם התגאו בזה שזו המצאה של...
קריאה: ואנחנו בהחלט מצטרפים להצעה הזו ומקבלים, אבל על סמך דברי ההסבר אפשר לדעת למה אנחנו דורשים את הזכות הזאת.
קריאה: ותיכף אני אתן הסבר גם על סעיף 6.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה מגורים זמניים?
דני קריצ'מן: אני אגיד לך מה זה מגורים זמניים.
דני קריצ'מן: מגורים זמניים זה מגורים שמשפחה שמקבלת שטח מרעה ויש לה עדר בקר ושאי אפשר לעזוב אותו, לא ביום ולא בלילה, במיוחד לא בלילה בגלל גנבות, בגלל טריפות, בגלל מחלות, בגלל שרפות, נדרש מבעל העדר לגור במקום שנמצא בו העדר.
דני קריצ'מן: אי אפשר לכפות על בעל העדר 360 יום בשנה לגור לבד, בלי משפחתו, בבית הזה, בינתיים בבית המקורי שלו אשתו תלך לבלות והילדים לא יילכו לגן.
יהושע אדומי: אנחנו מתנגדים לזה.
יהושע אדומי: מינהל מקרקעי ישראל מתנגד לזה, זה אחרי זה מהווה דרכים להתיישבות יחידים לא חוקית.
יהושע אדומי: אם הכנסת תחוקק חוק להתיישבות יחידים זה יהיה משהו אחר.
יהושע אדומי: ברגע שאין לנו אפשרות עם חוק חובת מכרזים להתגבר על הבעיה הזו, אז זה מהווה בעיה ולכן אנחנו מאשרים אך ורק מגורים לשומר, וגם אז בתנאי שאנחנו הבעלים ואנחנו משכירים לו את זה, או קרן קיימת לישראל.
דני קריצ'מן: אנחנו מסכימים לאותו דבר, שהמגורים יהיו בהסכמה, לא יהיו של המשפחה עצמה.
דני קריצ'מן: זאת אומרת שהוא יושב שם על תנאי, הוא שוכר דירה.
דני קריצ'מן: אנחנו מוכנים לשלם את היבילים האלה אפילו.
דני קריצ'מן: אם המינהל רוצה, בבקשה, אבל אי אפשר להשאיר מגורים רק לבן אדם אחד, צריך להבין, המדינה הזאת בנויה ממשפחות ברוב המקרים ואי אפשר לקחת את בעל המשפחה ולהגיד לו 'אתה תשב 24 שעות שם ותשמור והמשפחה תגור בטבעון', או במקום אחר.
מנחם זלוצקי: אבל מה לעשות ויש תכנון ובנייה והוא לא באחריות---
קריאה: אנחנו לא מדברים על חוק תכנון ובנייה, אנחנו מדברים עכשיו על ועדת המכרזים ואתה יכול לתת פטור ממכרז לחטיבה---
ניר ימין: ראינו את הנוסח הזה עכשיו, אני שומע את ההערות, גם של מינהל מקרקעי ישראל וגם של משרד להגנת הסביבה---
יוסי ישי: שמנכ"ל משרד החקלאות אמר בהתחלה.
ניר ימין: ודאי, לפני כולם.
ניר ימין: אני חושב שההצעה הזאת דורשת בדיקה, האם היא עוקפת את חוק התכנון הבנייה, האם היא סותרת את חוק התכנון והבנייה, ומה היא אומרת ב---
קריאה: ואת חוק המכרזים ואולי גם את המדיניות של המינהל.
ניר ימין: ואני חושב שזה משהו שצריך לבחון אותו לפני שהוועדה מחליטה עליו.
דוד רותם: נכתוב אותו בכפוף לחוק התכנון והבנייה.
ניר ימין: אני לא יודע לתת תשובה בשלוש דקות---
כרמל שאמה-הכהן: אבל נוכל להוסיף את זה בהמשך?
ניר ימין: אני לא יודע אם יש עוד חוקים שיכולים להיות רלוונטיים ל---
כרמל שאמה-הכהן: נוכל להוסיף את זה בהמשך או שנצטרך לעשות רוויזיה?
ניר ימין: אל"ף, יש לי הערות נוספות לגבי סעיף 6, אם הוועדה רוצה להצביע לגבי סעיף 6 ולבחון רק את ההערה הזאת, אז אני חושב שהוועדה תצטרך לקיים רוויזיה לגבי העניין הזה, כי אם היא כוללת את זה אז היא צריכה לקיים איזה שהיא החלטה.
רוברט אילטוב: בהמשך לאותה סוגיה, תוספת ל-6(ד), תת סעיף (3) 'להמליץ לרשות המקרקעין לחתום על חוזה הרשאה עם ההסתדרות הציונית העולמית להקצאת שטח למגורי המגדל ומשפחתו, תעביר רשות המקרקעין את המלצתה'.
רוברט אילטוב: זה בהמשך לאותה סוגיה.
אורי אריאל: זה המשך של זה.
מנחם זלוצקי: זה נראה לנו לא לעניין בחוק הזה, כי למעשה תוך כדי חוק הרעייה אנחנו כאן מכניסים נושאים אחרים לגמרי שיש להם השלכות ארוכות טווח על מגורים בשטחים הפתוחים.
מנחם זלוצקי: זה לא רק בנייה, זה לא רק מגורים, זה תשתיות, זה עוד הרבה מאוד דברים וכאן, בדרך אגב, הולכים לשנות את חוק התכנון והבנייה, את התיישבות הבודדים ועוד נושאים שיש להם השלכות כבדות משקל.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הדיון נעול.
כרמל שאמה-הכהן: את הישיבה הבאה נמשיך מכאן, לא מצביעים היום.
רוברט אילטוב: בעוד מספר דקות ספורות נתחיל בדיון.
רוברט אילטוב: אני אבקש מכל הנוכחים לשמור על סדר הדיון.
רוברט אילטוב: כולם ידברו לפי הסדר.
רוברט אילטוב: אנחנו כתבנו את שמות הדוברים, ואני מבקש מאוד לשמור על הסדר מכיוון שיש הרבה מאוד אנשים, וקשה מאוד לנהל ועדה עם כמות כזאת של אנשים.
רוברט אילטוב: לכן, תהיה אפס סבלנות כלפי כל הפרעה שתהיה, ואני פשוט אבקש להוציא את זה שיפריע.
רוברט אילטוב: כל אחד ידבר בתורו.
רוברט אילטוב: כתוצאה מכך שיש הרבה מאוד אנשים שרוצים לדבר, אני אבקש לא לחזור על הדברים.
רוברט אילטוב: אני אבקש גם להיות תמציתיים ועניינים כדי לא לבזבז את הזמן, וכדי שהדיון יהיה כמה שיותר עמוק.
רוברט אילטוב: אנחנו נמשיך עוד כמה דקות את הדיון משום שישנם כמה אנשים שנמצאים עדיין בכניסה.
רוברט אילטוב: שוב בוקר טוב, אנחנו נתחיל בישיבה כשהנושא על סדר-היום הוא מכסות ורישיונות לייצור מתקנים לאנרגיה סולארית.
רוברט אילטוב: העובדה שנמצאים ונוכחים באולם הזה כל-כך הרבה אנשים שהם נציגי חברות וארגונים, משקיעים, ואנשים פרטיים שיש להם נגיעה לנושא אנרגיה סולארית מדברת בפני עצמה.
רוברט אילטוב: מדינת ישראל היא מדינה חמה שבה יש הרבה מאוד אור שמש שממנו אפשר להפיק אנרגיה סולארית, אנרגיה ירוקה שלא מזהמת.
רוברט אילטוב: יכול להיות שלעת עתה שהיא יקרה.
רוברט אילטוב: אבל, מדינת ישראל לקחה על עצמה התחייבות להתחיל באנרגיה סולארית ולהתקדם איתה.
רוברט אילטוב: היא אכן גם פרסמה את מה שהיא החליטה ואת החלטות הממשלה, ובכך גרמה למצב שיש כל-כך הרבה אנשים שמעוניינים להיכנס לשוק הזה, ולפתח אותו ולהשקיע בו.
רוברט אילטוב: אלפי אנשים כבר מועסקים היום בשוק הזה.
רוברט אילטוב: נוצר מצב שפתאום ישנה הקפאה של הנושא, בחינה מחדש של הנושא.
רוברט אילטוב: אני חושב שהדבר הזה הוא לא מתקבל על הדעת.
רוברט אילטוב: החלטות שמתקבלות בממשלה חייבות להתבצע באופן מהיר, אופרטיבי.
רוברט אילטוב: אבל, לצערנו זה לא קורה כך.
רוברט אילטוב: לכן, אנחנו ביקשנו לכנס דיון בנושא הזה.
רוברט אילטוב: אנחנו נשמע את נציגי הממשלה, ואת נציגי החברות שכבר התחילו את הפעילות ואת ההשקעות, ואנחנו גם נסכם את הדיון.
רוברט אילטוב: יכול להיות שאנחנו נקיים מספר דיונים בנושא הזה כי הנושא הוא מורכב ורחב, ואנחנו רוצים גם לתת לכל הגופים אפשרות לדבר, ולהעמיד את דבריהם לדיון ולמצוא את הפתרונות הראויים.
רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל במצגת קצרה שאותה יציג עו"ד איתן פרנס מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשות, בבקשה.
רוברט אילטוב: שוב, אני מבקש להיות בשקט.
לאה ורון: יש לי בקשה.
לאה ורון: סדרנים, סגרו את הדלת בבקשה, ומרגע זה להכניס רק בזרם של אחד אחד.
לאה ורון: החדר מלא, הדלת נסגרה – זהו.
לאה ורון: אותו הדבר שם.
לאה ורון: בבקשה, לסגור את הדלת.
רוברט אילטוב: עו"ד פרנס, בבקשה.
איתן פרנס: תודה, אדוני היושב-ראש.
איתן פרנס: אני אציג מצגת קצרה שהיא סקירה כללית על השוק הסולארי בישראל, ועל המשבר הנוכחי.
איתן פרנס: אני אתחיל מהצגת יעדי הממשלה ודרכי המימוש שלהם.
איתן פרנס: התחום בישראל מוסדר לפי החלטת ממשלה 4450 משנת 2009.
איתן פרנס: אבל, צריך להזכיר שקדמה לה החלטה מספר 2264 משנת 2002 שקבעה יעד של 2% מצורכי החשמל ייצור ממקורות מתחדשים בשנת 2007.
איתן פרנס: ההחלטה משנת 2009, והיא ההחלטה שהיא היום בתוקף, קבעה יעד של 10% מצורכי החשמל בשנת 2020, ייצור מקורות מתחדשים, ו-5% יעד הביניים בשנת 2014.
איתן פרנס: עוד קבעה ההחלטה שהיא בתוקף משנת 2009, שבכל שנה החל משנת 2010 ואילך, עד לשנת 2020, לפחות 250 מגה-ואט של תחנות כוח מאנרגיה מתחדשת יוקמו.
איתן פרנס: שתי החלטות הממשלה האלה נכשלו, ואני אסביר מייד למה.
איתן פרנס: כשגוזרים את צורכי החשמל של מדינת ישראל, וזהו גרף מתוך תוכנית ההתייעלות של משרד התשתיות הלאומיות, אז ישנה התחזית של עסקים כרגיל שזה הגרף הירוק שאתם רואים, ויש את התחזית שלוקחת בחשבון הצלחה מלאה של תוכנית ההתייעלות.
רוברט אילטוב: אני מבקש מכולם לסגור את הפלאפונים.
רוברט אילטוב: שוב, יש פה הרבה מאוד אנשים, ואי-אפשר לשמוע טוב.
רוברט אילטוב: לכן, אני מבקש לשמור על השקט.
איתן פרנס: התכנון הממשלתי במדינת ישראל מסתמך לא על גרף עסקים כרגיל, אלא על התחזית שלפיה מדינת ישראל הצליחה להשיג יעד של התייעלות של 20% בשנת 2020, וזה הגרף הכחול שמוביל אותנו למספר של 64 טרה-ואט - היא צריכת החשמל הלאומית.
איתן פרנס: הקוט"שים המצטברים של כל צרכני החשמל בישראל בשנת 2020 לפי התחזית הזאת יהיה 64.5.
איתן פרנס: ולכן, 10% מאותה צריכת חשמל לאומית היא 6.4 טרה-ואט.
איתן פרנס: לפי תוכנית שערך משרד התשתיות הלאומיות יש צורך בהקמת מתקנים בהספק ייצור מותקן של 2,760 מגה-ואט, ויעד הביניים - 3.1 טרה-ואט, אותו צריך להשיג על-ידי הקמת מתקנים בהיקף של 1,500 מגה-ואט, הספק מותקן.
איתן פרנס: אנחנו מדברים על ערך התייחסות של הנחת ההצלחה המלאה של תוכנית ההתייעלות האנרגטית.
איתן פרנס: צריך להזכיר כי השנה התוכנית להתייעלות אנרגטית שקבעה יעד של 2% גם נכשלה.
איתן פרנס: לא הצלחנו להשיג את היעד הזה, ואפילו לא התחלנו להתקרב להתחלה שלו בהתייעלות אנרגטית.
איתן פרנס: ולכן, צריך להתייחס גם לערך ההתייחסות של עסקים כרגיל.
איתן פרנס: ואז אנחנו מדברים – שוב, נתון מתוך תוכניות העבודה של משרד התשתיות הלאומיות – על 4,000 מגה-ואט כדי להגיע ליעדים הלאומיים.
איתן פרנס: הייצור בפועל ממקורות מתחדשים בישראל הוא לא אלפי מגה-ואט.
איתן פרנס: בסך הכול 121 מגה-ואט מותקנים היום.
איתן פרנס: אנחנו מדברים על ייצור של 0.5 מצורכי החשמל ממקורות מתחדשים ב-2011.
איתן פרנס: היקף ההסדרות שאושרו עד היום במתקנים השונים, כולל טורבינות רוח קטנות, וכולל אנרגיה סולארית מסתכם ב-573 מגה-ואט בסך הכול.
איתן פרנס: הסדרות לשוק הסולארי - יש שלוש הסדרות לשוק הסולארי.
איתן פרנס: הם נחלקים לגגות קטנים ברשת החלוקה, גגות שמיועדים לצרכנים פרטיים ועסקיים.
איתן פרנס: מדובר בהסדרה צרכנית בטכנולוגיה הפוטו-וולטאית.
איתן פרנס: אחר כך אני אגיע לפרט את המשבר בכל אחד מהענפים האלה.
איתן פרנס: יש הסדרה למתקנים בינוניים ברשת החלוקה – גם פוטו-וולטאי, הסדרה יזמית שמתנהלת בתהליך של רישיונות ומתחילה מגגות של 51 קילו-וואט, ועד למתקנים קרקעיים בהיקף ייצור של 12 מגה- ואט.
איתן פרנס: ההסדרה למתקנים גדולים – מדובר במתקנים של עשרות מגה-ואט, ועד ל-120 מגה-ואט.
רוברט טיבייב: מה המינימום של מתקן גדול?
איתן פרנס: המתקנים הגדולים מתחילים ב-12 מגה-ואט.
איתן פרנס: אבל, הכלכליות מתחילה בכמה עשרות מגה-ואט.
איתן פרנס: רק אז שווה להקים מתקן גדול.
איתן פרנס: בגלל התעריף, מתחיל להיות כלכלי להקים אותם סביב ה-30 – 40 מגה-ואט.
רוברט טיבייב: על איזה תעריף אתה מדבר?
איתן פרנס: התעריפים שפורסמו לשימוע, אבל הם עדיין לא בתוקף.
רוברט טיבייב: האם אתה יכול להגיד את המספר?
איתן פרנס: 1.05 שקלים עד 60 מגה-ואט, ומ-60 מגה-ואט וצפונה 0.99 אגורות.
חמד עמאר: האם יש מתקנים גדולים עכשיו?
איתן פרנס: אין מתקנים גדולים בישראל.
איתן פרנס: יש לנו את פאר היצירה, את חברות התרמו-סולאר המפוארות בעולם שעשו חלוציות: סולל שזה היום סימנס-ישראל, ולוז 2.
איתן פרנס: נמצאים כאן נציגים שלהם.
איתן פרנס: הם מקימים תחנות בכל העולם.
איתן פרנס: החברות האלה לא הצליחו להקים בישראל עד היום תחנה אחת.
חמד עמאר: כמה בינוני יש לנו?
איתן פרנס: בינוני אין עדיין מותקן, אין מחובר לחשמל.
איתן פרנס: יש תהליך רישיונות, ואני אפרט תיכף כמה טכנולוגיות יש בכל אחת.
רוברט טיבייב: דיברת על "כלכליות".
רוברט טיבייב: מה אתה מכניס לתוך המושג הזה?
איתן פרנס: לגבי המושג הכלכליות – לפי התעריף, מאיזה נקודה באיזה הספק מותקן שווה להקים תחנה, באיזה גודל.
רוברט טיבייב: גם זמן, נכון?
איתן פרנס: זמן הוא חלק.
רוברט טיבייב: חלק משמעותי.
רוברט אילטוב: חבר הכנסת טיבייב, אני מבקש שתרשמו את כל השאלות, אחרת אנחנו לא נצא מזה.
רוברט טיבייב: אגב, אלו שאלות מקצועיות.
רוברט טיבייב: אני פה בכמה כובעים: גם חבר כנסת, גם מהנדס חשמל, וגם כמי שמכיר את המערכות.
רוברט אילטוב: אתה בכובע אחד, אתה חבר הכנסת טיבייב, חבר ועדת הכלכלה.
איתן פרנס: ההסדרה למתקנים גדולים מיועדת גם לטכנולוגיה התרמו-סולארית וגם לטכנולוגיה הפוטו-וולטאית.
איתן פרנס: אני אדלג על הטבלה הזאת.
איתן פרנס: אני רק אזכיר שבכל אחת מההסדרות האלה אושרו מכסות.
איתן פרנס: יש שקף מיוחד בנושא המשבר בתחום.
איתן פרנס: המשבר הוא רוחבי, והוא בכל הענפים האלה, כאשר בכל אחד מהענפים האלה לא ניתן היום למעשה להמשיך את היזמות בתחום.
איתן פרנס: עיכוב רישיונות ייצור חשמל – כאן צריך להסביר תהליך שקשור למתקנים הבינוניים כי במתקני הגגות יש לנו היום משבר, ואנחנו ממש ערב פיטורין.
איתן פרנס: התחום הזה נמצא ערב קריסה בגלל מדיניות הממשלה.
איתן פרנס: אבל, יש תחום שנקרא מתקנים בינוניים שמערב גם גגות וגם מתקנים קרקעיים, ושם הוא מתנהל לפי רישיונות.
איתן פרנס: שם יש לנו כשל אחר שהוא התמשכות תהליך הרישוי ברשות לשירותים ציבוריים חשמל שנציגיהם נמצאים כאן היום.
איתן פרנס: למעשה, עד היום על מכסה של 300 מגה-ואט הוגשו בקשות בהיקף הספק מותקן מצטבר של מעל 1,250 מגה-ואט.
איתן פרנס: התהליך הזה מתנהל לפי רישיונות מותנים שמאושרים על-ידי מליאת הרשות.
איתן פרנס: רישיון מותנה מאפשר לך כרטיס כניסה למרוץ שביום אתה מתחיל אותו למשך עשרות חודשים, אתה צריך בסופו של יום להביא היתרי בנייה, סגירה פיננסית.
איתן פרנס: המרוץ הזה מתחיל ומכניס לתוכו את היזמים רק כאשר מאושר להם רישיון מותנה.
איתן פרנס: עד היום אושרו במשך שנה וחצי רק 118 רישיונות מותנים.
איתן פרנס: האינטרס הציבורי מחייב באמת שכמה שיותר יזמויות כאלה יתחילו לרוץ.
איתן פרנס: אבל, כמו שאתם רואים, התהליך הוא תקוע ומתעכב ברשות החשמל.
איתן פרנס: התוצאה היא באמת פגיעה במבקשים ועצירת היוזמות של המתקנים הבינוניים.
איתן פרנס: למעשה, יש לנו היום פחות ופחות חשמל סולארי בגלל העיכובים בתהליך.
איתן פרנס: אני אדבר עכשיו על המשבר במכסות, ואחלק אותו.
איתן פרנס: המשבר נמצא בכל אחד מהתחומים.
איתן פרנס: במתקנים הקטנים לצרכנים פרטיים ולצרכנים עסקיים – לצרכנים עסקיים אנחנו נמצאים בחיסול של הענף, כי לפני שבוע הסתיימה המכסה למתקנים קטנים.
איתן פרנס: המכסה אושרה לפני כשנה.
איתן פרנס: הופשרה מכסה של 120 מגה-ואט.
איתן פרנס: המכסה הזאת מוצתה.
איתן פרנס: צריך להזכיר שהמכסה הזאת כוללת את גגות בתי-הספר, את המתקנים בפריפריה שזה המושבניקים, ובקיבוצים.
איתן פרנס: צריך גם להזכיר שמרבית המתקנים הולכים לפריפריה בגלל עלות תחליפיות הקרקע.
איתן פרנס: במרכז אנשים לא נוטים לתכנן ל-20 שנה, להקים מגבלות על המקרקעין שלהם.
איתן פרנס: בענף המתקנים הפרטיים שזה הגגות הפרטיים כשכל צרכן חשמל בישראל יכול לייצר לעצמו את החשמל, למעשה יש מכסה בלתי מוגבלת עד לסוף שנת 2011, ואחריה גם הענף הזה מתחסל.
איתן פרנס: אבל, אפשר להגיד שהענף הזה מתחסל בעוד כחודשיים, כי השגת היתר בנייה היא תהליך שהוא לפחות ארבעה חודשיים, ואז אי-אפשר למכור מערכת.
איתן פרנס: מעוד חודשיים בערך כבר אי-אפשר להבטיח שהם ייכנסו למכסה כי הם לא יספיקו עד סוף 2011 לקבל היתר בנייה.
איתן פרנס: אנחנו נמצאים במשבר בענף המתקנים הקטנים - ממש חיסול הענף.
איתן פרנס: במתקנים הבינוניים הגישו בקשות בהיקף של כ-1,200 מגה-ואט, כאשר המכסה היא 300 מגה-ואט.
איתן פרנס: כאן אין יותר יזמויות.
איתן פרנס: דהיינו, אם לפני זה תרו את הארץ וחיפשו אתרים מתאימים אז היום אין טעם להגיש בקשות חדשות לרישיונות, והיזמות בנושא הזה התחסלה.
איתן פרנס: המתקנים הגדולים – כאן נעשתה ממש עוולה.
איתן פרנס: הרשות לשירותים ציבוריים חשמל אישרה הסדרה למתקנים גדולים, וחיכינו במשך שנה וחודשיים שהשימוע הזה יסתיים.
איתן פרנס: אחרי שנה וחודשיים קיבלו החלטה, ואחרי שלושה ימים ביטלו אותה.
איתן פרנס: אלו יוזמות של המתקנים התרמו-סולאריים, הפוטו-וולטאים הגדולים.
איתן פרנס: כאן הפגיעה היא אנושה כי זה מכניס לתחום שלנו סיכונים.
איתן פרנס: זה מראה שמדינת ישראל עושהU-TERN על מיזמים שבהם מושקעים מיליונים.
איתן פרנס: רואים כאן בהתנהלות הזאת בנושא הזה סכנה גדולה לתחום בכללותו.
איתן פרנס: הסיבות למשבר – כרגיל, סיבה טכנית שבאמצעותה התחום נעצר.
איתן פרנס: זה היה טכני לחלוטין.
איתן פרנס: החלטה 4450 משנת 2009 קבעה בשלב ראשון 500 מגה-ואט – זה כבר יצא.
איתן פרנס: ואז סעיף נוסף קבע שלקראת ה-1.1.2011 תיערך בחינה מחודשת על-ידי כל הגורמים, ותאושר מכסה כוללת נוספת לטכנולוגיות השונות בהיקף של 500 מגה-ואט.
איתן פרנס: השלב הראשון באמת מוצע, ומעל 500 מגה-ואט התפרסמו.
איתן פרנס: אבל, לקראת ה-1.1.2011 ממשלת ישראל לא עשתה דבר.
איתן פרנס: היא לא עשתה ועדה, היא לא עשתה התכנסות.
איתן פרנס: הם נזכרו בזה רק בחודש פברואר, ואז הם הקפיאו את ההסדרה למתקנים גדולים.
איתן פרנס: אנחנו מאז מחכים כבר חצי שנה שהדבר הזה יובא לאישור הממשלה.
איתן פרנס: הסיבה האמיתית והמהותית בסיפור היא התנגדות של משרד האוצר לטכנולוגיה הפוטו-וולטאית, הטכנולוגיה המצליחה שצומחת בכל העולם.
איתן פרנס: בעולם מקימים אלפי מגה-ואטים של טכנולוגיה פוטו-וולטאית.
איתן פרנס: אלו תחזיות בלבד, אין גרף כזה של האוצר.
איתן פרנס: לכן, דמיינתי ועשיתי גרף שכזה.
איתן פרנס: הגרף הזה אומר שבמדינת ישראל בגלל עלויות החשמל הנמוכות, ההתכנסות, התחרות בין האמצעים הפוטו-וולטאים לייצור חשמל ממקורות מתחדשים תתכנס למחירים הפוסילים איפשהו בשנת 2018, כי צריך להזכיר שחשמל בישראל הוא זול בצורה לא רגילה.
איתן פרנס: הוא מסובסד בגלל מבנה הפעילות של חברת החשמל.
איתן פרנס: הוא מזמן מזמן היה צריך להיות חלק מהשינוי המבני בחברת החשמל.
איתן פרנס: היו צריכות לפעול ארבע חברות חשמל בישראל שעובדות באופן כלכלי, ולא באחוזי התשואה ולפי הרכב ההון שחברת החשמל עובדת בו.
איתן פרנס: היינו צריכים להיראות כמו מדינה מפותחת, ובטוח שבמדינות ה-OECD.
איתן פרנס: עלות ייצור החשמל באמצעים קונבנציונאליים היתה אמורה להתכנס ממש בקרוב, ובאמצע 2012, תחילת 2013, כבר היינו יכולים לדבר על התכנסות עלויות.
איתן פרנס: אבל, אנחנו לא שם.
איתן פרנס: השקף האחרון מראה איך העולם מפותח מסתכל על הנושא הזה.
איתן פרנס: זה איגוד החברות האירופאי.
איתן פרנס: אתם רואים שבשנת 2010 בעולם מותקנים כבר 23,000 מגה-ואט.
איתן פרנס: בישראל אנחנו ב-120 מגה-ואט, וזה בסדר.
איתן פרנס: אבל, בעולם ב-2010 – 23,000 מגה-ואט מותקנים.
איתן פרנס: אתם רואים כאן את התחזיות השונות של ה-moderate, ותחזיות שונות של reference, של הסתמכות שאפשר לעשות לפיהן חישובים.
איתן פרנס: אתם יכולים לראות לאן העולם ממריא, לעשרות אלפי מגה-ואטים של אנרגיה פוטו-וולטאית.
לאה ורון: בכמה מדינות בעולם מדובר?
איתן פרנס: עשרות מדינות.
איתן פרנס: חוץ ממקרים בודדים, המדינות המפותחות נכנסו למהלך ייצור של אנרגיה ממקורות מתחדשים.
איתן פרנס: היכן שיש קרינת שמש, ולפעמים חצי מקרינת השמש של ישראל, כמו צפון גרמניה, גרמניה, שם מייצרים חשמל סולארי, והם מובילים כשיאני יצרני החשמל.
איתן פרנס: צריך להזכיר שבישראל יש לנו נתוני קרינה טבעיים מהטובים בעולם, וזה צריך להיות כמובן חלק מסל האנרגיה של ישראל.
איתן פרנס: אני רוצה להציג כאן את הצעת המחליטים המסוכנת שמקדם היום משרד ראש הממשלה.
איתן פרנס: אני מקווה שנמצאים כאן אנשי המועצה הלאומית לכלכלה.
איתן פרנס: משרד ראש הממשלה בחודש וחצי האחרונים מכינים מתווה הסדרתי עד לשנת 2014.
איתן פרנס: העקרונות של המסמך הזה הם כדלקמן: ראשית, מה שלא נעשה עד היום, תכנון מקיף של התחום, תוך למידת מודלים בין-לאומיים, בחינת עלויות ותועלות לתחום בכלל, ולצרכים המקומיים בכלל – דבר שלא נעשה עד היום, לא בשנת 2002, לא בשנת 2009.
איתן פרנס: שוב נדחה קדימה לשנת 2014 בהתאם להצעת המחליטים של משרד ראש הממשלה.
איתן פרנס: משרד ראש הממשלה כן מציע לאשר מכסה של 800 מגה-ואט לחוות רוח, 400 מגה-ואט למתקנים גדולים שמחכים להסדרה, 160 מגה-ואט למתקני ביו-גז, 40 מגה-ואט בלבד למתקנים בינוניים ברשת החלוקה.
איתן פרנס: שם אמרנו שיש 1,250 מגה-ואט על מכסה של 300.
איתן פרנס: תדמיינו לעצמכם כמה השוק הזה צריך את ה-40 מגה-ואט, ואיזה אפקט יהיה ברגע שיוסיפו אותם לשוק הזה – הוא יהיה מזערי.
איתן פרנס: כן מציע משרד ראש הממשלה להוסיף מכסה של 60 מגה-ואט לגגות סולאריים קטנים – היכן שהשוק נמצא היום ערב פיטורין.
איתן פרנס: אבל, זאת רק ב-2013.
איתן פרנס: זאת אומרת, יתכבדו כל העוסקים בתחומים וצרכני החשמל שרצו להקים גגות סולאריים, יסגרו את עסקיהם ויחזרו ב-2013, ויקימו מחדש את בסיס הידע שצברו החברות כאן כבר במשך שלוש שנים - מה שנקרא יתאזרו בסבלנות.
איתן פרנס: אם מחברים את צירוף כלל ההסדרות שאושרו עד היום יחד עם אתר אשלים שהוא האתר היחידי שמקודם היום באופן מתקדם כאתר לייצור אנרגיה סולארית, אנחנו נגיע ל-2,283 מגה-ואט בלבד.
איתן פרנס: אני אומר "בלבד" כי ממשלת ישראל בשלב זה לא רואה לנכון לתכנן לשנת 2020 את היעד שהיא עצמה קבעה.
איתן פרנס: דהיינו, לתכנן יעד של בין 6% ל-7.5%, וזה בדיוק ההבדל בין עסקים כרגיל להתייעלות מלאה, כפי שהראיתי בגרף קודם.
איתן פרנס: בכל מקרה, מדובר ביעד חסר, ובתכנון שהוא תכנון חסר.
איתן פרנס: התכנון החסר הזה הוא בניגוד לאינטרס הציבורי.
איתן פרנס: התכנון החסר הזה הוא שוב הפעם כמו שהיה בתחומים אחרים של מים, בתחומים אחרים של התפלה, ושל רכבות, שבהם כולנו יודעים מה קורה.
איתן פרנס: אנחנו מדברים על תקופת זמן של תשע שנים בלבד, ואם עכשיו לא נתחיל לתכנן אותן אז אנחנו נבוא לבקר בוועדה הזאת עוד הרבה הרבה כנסות.
איתן פרנס: צריך להגיד שאחת הדרישות המרכזיות של העוסקים בתחום הזה מהממשלה היא פשוט לחשוב, לבדוק מה קורה בעולם, לבחון מודלים בין-לאומיים וצרכים מקומיים.
איתן פרנס: תחום האנרגיה המתחדשת, בייחוד לאור איתור תגליות הגז, צריך לשנות את סל מקורות האנרגיה של ישראל.
איתן פרנס: מייצרים את האנרגיה הסולארית כאשר צריך חשמל.
איתן פרנס: לא צריך להזכיר שכשמפעילים מזגנים בקניון בירושלים או בכל מקום אחר בארץ, שורפים מזוט בשיא הקיץ, וזה נפלט מארובות תחנות הכוח.
איתן פרנס: אני מודה ליושב-ראש.
רוברט אילטוב: בהתייחס לדבריך שתצטרך להגיע לוועדה הזאת – אתה תצטרך להגיע לוועדה הזאת הרבה.
רוברט אילטוב: הנושא הזה הוא תחום רגולאטורי מורכב, ואנחנו בטח נתכנס בנושאים שונים של אנרגיה ירוקה פה, ונצטרך להסדיר את זה רגולאטורית.
רוברט אילטוב: אני אבקש מחברי הכנסת להתייחס.
רוברט אילטוב: אנחנו נוהגים לתת קודם כל את זכות הדיבור לנשים.
רוברט אילטוב: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ, בבקשה.
רוברט אילטוב: אני מבקש להתייחס ממש בקצרה כי אנחנו גם באיחור וישנם גם הרבה מאוד דוברים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לשני מרכיבים בדיון הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המרכיב הראשון הוא הנושא של יזמים פרטיים שפנו אליי, והסבירו לי באיזה מצב מביש הם נמצאים עקב החלטת משרד האוצר סתם ללא שום הודעה מוקדמת שנגמרו המכסות, ושאי-אפשר כבר להירשם, וזאת בלי שזה היה מפורסם באיזשהו מקום, או שניתנה אזהרה מסוימת למשקיעים קטנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על אותם בעלי עסקים קטנים שרכשו נדל"ן, בעיקר בפריפריה, כפי שדיבר קודמי, כולל פלאטות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהם הגיעו להגיש את הבקשה שלהם נאמר להם שהם כבר לא יכולים כי המכסה הסתיימה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני לא טועה, אני מבינה ששמעון פרס בזמנו התחייב שאנחנו נייצר כ-20% מהחשמל דרך אנרגיה סולארית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממשלת ישראל חשבה על 10%.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, כשהם ראו פתאום שישנה דרישה רבה מאוד - וברוך השם יש לנו פה במדינת ישראל יזמים טובים, והם לא מגיעים אפילו עד 10% - החליטו לעצור את התהליך ולפגוע בעסקים קטנים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לתת פה דוגמה, ואולי חלק מהאנשים שיושבים כאן לא יאהבו לשמוע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מאוד מזכיר לי את מה שהיה עם ששינסקי – שהולכים רטרואקטיבית, בלי הודעה מראש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הסכמים מסוימים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נהייתה פה איזושהי בעיה מאוד חמורה שבה חותמים על הסכמים, או מפיצים איזשהם חלומות לאנשים שחיים פה, ופתאום ברגע האחרון אומרים: לא, סליחה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טעינו, אנחנו חוזרים בנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני מבקשת שאנחנו נקבל החלטה שלפחות נעמוד במכסה שניתנה בתחילת הדרך על-ידי משרד האוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעבר לזה, יש מספר רשויות מקומיות שממש התעללו ביזמים בניגוד לחוזר מנכ"ל של משרד הפנים שהורה להם לנהוג בהיתר בנייה לפוטו-וולטאז' בהליך מקוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם נהגו אחרת, הם באו ואמרו שאין תהליך מקוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי-אפשר להבין למה הן החליטו דבר שכזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מכירה יזמים שהיו אמורים לעבור תהליך מקוצר.