GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן פרנס: ומצד שני, התייקרות של החשמל בעוד אחוז וחצי מתוך תוכנית כוללת לדברי האוצר של 20%, אז הפרופורציה היא שונה.
איתן פרנס: צריך לשים את הדברים ברזולוציה נכונה.
רוברט אילטוב: עו"ד איתן פרנס, הצעתך לא התקבלה.
רוברט אילטוב: אנחנו נתייחס גם לגדולים, גם לקטנים, וגם לבינוניים, וכולם יקבלו תשובה.
רוברט אילטוב: אנחנו לא נקדם ענף אחד בלבד, אלא נקדם את כל הענפים כי יש עניין בכל הענפים.
רוברט אילטוב: האינטרס הציבורי הוא לא רק אינטרס של האוצר, ולא רק אינטרס של התעשייה.
רוברט אילטוב: זה אינטרס לאומי משולב.
רוברט אילטוב: לכן, אנחנו נתייחס לכל.
רוברט אילטוב: מר ג'ון כהן, מנכ"ל ערבה פאואר, בבקשה.
רוברט אילטוב: אני מבקש שתדברו ממש בתמצית ובדקה אחת-שתיים.
יונתן כהן: כבוד היושב-ראש, תודה על זכות הדיבור.
יונתן כהן: אני מבטיח לתמצת.
יונתן כהן: יעדי המימוש של ממשלת ישראל לא יושגו – יעד הביניים ל-2014 - כל הדוברים מאשרים ומוכיחים זאת.
יונתן כהן: הצעת המחליטים העומדת לעלות לממשלת ישראל ביום ראשון הקרוב עוד תרחיק אותנו מהיעדים - זה ידוע לכל.
יונתן כהן: נטען תחילה לסבסוד יתר.
יונתן כהן: עמדת מר אדירי היא לא עמדה גורפת המכסה את כלל העבודות וההוכחות והדיונים המתקיימים.
יונתן כהן: סבסוד קיים, מוסכם שהיקף הסבסוד הוא נמוך מהניתן תחילה.
יונתן כהן: מוסכם וידוע לכול שלאנרגיה סולארית תועלות כלכליות רבות הניתנות למדידה.
יונתן כהן: חלקן הגדול תועלות המשפיעות באופן ישיר על תעריף החשמל המשולם על-ידי הצרכן הסופי.
יונתן כהן: חלקן תועלות כלכליות בעלות השלכות ומשמעויות לאומיות שאינן משפיעות באופן ישיר על תעריף החשמל.
יונתן כהן: ניתן לעמוד ביעדי המימוש.
יונתן כהן: כל הדרוש הוא מדיניות ברורה, רציפה וודאית, באמצעותה ניתן וצריך להבטיח שני דברים: האחד, התועלת למשק הלאומי.
יונתן כהן: את התועלת למשק הלאומי משיגים בכל עת בקביעת תעריף נכון, תעריף שיצטמצם האגרסיבי בהתאם להתפתחות התעשייה הגלובאלית שמאפשרת זו.
יונתן כהן: זה נכס שאפשר לנצל אותו, ובמיידית.
יונתן כהן: שניים, מדיניות מובנת וברורה שלא תהיה צמודה למכסות מצומצמות, מוגבלות, ולבירוקרטיה מיותרת.
יונתן כהן: המנוע – שיהיה תעריף ושתהיה תועלת כלכלית לממשלת ישראל ולמדינת ישראל.
יונתן כהן: כך ניתן להגיע לגמר.
יונתן כהן: מדינת ישראל אינה ערוכה להחלטה משמעותית וסופית ביום ראשון הקרוב.
יונתן כהן: הכלים אינם בידי הממשלה, והוועדה וחברי הכנסת אמרו זאת היום.
יונתן כהן: תודה.
רוברט אילטוב: מר תמיר קפלינסקי מחברת SBY, בבקשה.
תמיר קפלינסקי: אני תמיר, בעלים של חברת SBY, חברה שחיברה לרשת עד עכשיו 500 גגות בישראל.
תמיר קפלינסקי: פחות או יותר 15% מהגגות, כמעט כולם, חלק נכבד מאוד בפריפריה.
תמיר קפלינסקי: אני רוצה למקד את הנקודה של הדיון לכמה דברים ספציפיים.
תמיר קפלינסקי: יש שאלה: לאן הולכים 18 מיליארד שקל?
תמיר קפלינסקי: 18 מיליארד שקל של 260 מגה-ואט שאמור להיות PV על הקרקע צריך ללכת לפריפריה, ליצרני חשמל בפריפריה, לחקלאים בפריפריה: באביבים, בנטועה, בשתולה, בקדש ברנע, בפארן.
תמיר קפלינסקי: הם לא יכולים ללכת לארבע חברות זרות שרשומות לפי האינטרנט במקלטי מס כמו איי הבתולה, כמו מלטה, כמו איי ג'רזי.
תמיר קפלינסקי: כל ה-18 מיליארד שקל האלה צריכים להישאר בתוך מדינת ישראל.
תמיר קפלינסקי: הזכות להיות יצרן חשמל בישראל שייכת לחקלאים בפריפריה, היא שייכת לעיריות.
תמיר קפלינסקי: עיריית טבריה עשתה מכרז, עיריית אשקלון – הרבה מאוד עיריות.
תמיר קפלינסקי: כל עירייה מקבלת 100,000 – 200,000 שקל בחודש.
תמיר קפלינסקי: זה הולך למחשבים לילדים בבתי-הספר, זה הולך למתנ"סים.
תמיר קפלינסקי: ה-18 מיליארד שקל הם תקציב יותר גדול מכל העמותות החברתיות של מדינת ישראל.
תמיר קפלינסקי: יש פה עיוורון מוחלט של משרד ראש הממשלה ושל ראש הממשלה שמנותק מהציבור, וזאת להבדיל מברלוסקוני.
תמיר קפלינסקי: אנחנו עובדים באיטליה, ואנחנו ראינו עכשיו החלטה של עצירת כל המכסות באיטליה.
תמיר קפלינסקי: הם נתנו 90 יום לפרויקטים קיימים בשביל להעלות את כל הפרויקטים על גגות.
תמיר קפלינסקי: רק אחרי שהגגות נגמרים, מתחילים לספור את הקרקע – פרויקטים של עד 1 מגה-ואט.
תמיר קפלינסקי: ואם יש מספיק מכסה, הולכים לפרויקטים גדולים, רק אם נשארת מכסה מהגגות, ומקרקעות קטנים שזה מגביל לחלקות א' שלנו במושבים, וזה בגלל שרוצים להשאיר את הכסף באיטליה.
תמיר קפלינסקי: אנחנו צריכים לעשות אותו הדבר בישראל.
תמיר קפלינסקי: ראש הממשלה צריך לקחת אחריות, לסלק את החברות הזרות סימנס ו-EDF וסאן פאואר שהיא בבעלות חברת הנפט הצרפתית.
תמיר קפלינסקי: כמו כן, לגלות מנהיגות ולהכניס את הכסף לאן שהכסף צריך ללכת.
תמיר קפלינסקי: כי הוויכוח בתוך ה-260 מגה-ואט של ה-PV על הקרקע, הוא מי יהיה יצרן החשמל בישראל.
תמיר קפלינסקי: על זה אנחנו יכולים להוסיף על הדרך את זה ששני הממירים הישראלים - סולארג' וטיגו - הם מתאימים לגגות, ולא מתאימים לקרקע.
תמיר קפלינסקי: אם אודי אמר: טכנולוגיה ישראלית, אז אפשר לעשות כמו שעושים באיטליה - 10% יותר לטכנולוגיה של האיחוד האירופי.
תמיר קפלינסקי: כשיתנו 3% יותר לממירים ישראלים, יהיו ממירים ישראלים על הגגות.
תמיר קפלינסקי: סולארג' וטיגו הן הצלחות בין-לאומית גדולות שמשרד האוצר מתכחש להן.
תמיר קפלינסקי: כ-400 איש עובדים בסולארג', ורובם במגדל העמק.
תמיר קפלינסקי: העניין החברתי הוא העניין המרכזי.
תמיר קפלינסקי: הניתוק הרגשי של ביבי נתניהו מהפריפריה, מהקשיים של ראשי עיירות הפיתוח, גורם לזה שבמקום שיהיו לנו 10,000 משפחות של יצרני חשמל בפריפריה, יהיו לנו ארבע חברות זרות שסוחטות את הקופה הציבורית.
תמיר קפלינסקי: על ועדת הכלכלה לעצור את החלטת הממשלה ביום ראשון הקרוב, ולמנוע מעבר של 18 מיליארד שקל ל-טאטה הצרפתית, ל-EDF, לסימנס.
תמיר קפלינסקי: אני לא מתנגד לתת לסולל שהיא יצרן ישראלי מכסה על הקרקע.
תמיר קפלינסקי: אבל, כשמדברים על תרמו אז יש יצרן ישראלי אחד שמייצר בישראל שזה סולל שמגיעה לו הקצאה ספציפית אליו.
תמיר קפלינסקי: לא בטוח ששאר התרמו הוא ישראלי.
תמיר קפלינסקי: אבל, אין מצב שהאנשים האלה, כמו החקלאי בקדש ברנע שלא נכנס למכסה, והחקלאים מאביבים שיושבים 120 מטר מהחיזבאללה, לא ייכנסו.
תמיר קפלינסקי: אנחנו - הקבוצה של הגגות – בדרך לבג"ץ על צדק חברתי.
תמיר קפלינסקי: פעם שנייה בתולדות מדינת ישראל שתהיה הכרעה בבג"ץ על צדק חברתי.
תמיר קפלינסקי: ענף הסולארי לא יעבוד פה אם לא תהיה פה מכסה לגגות – לא יעבוד.
רוברט אילטוב: הגברת סיגל נעים, בבקשה.
רוברט אילטוב: יש לנו ממש אילוצי זמן קשים.
סיגלית נעים: אני אתייחס מאוד בקצרה.
סיגלית נעים: אני הנציגה בישראל של EDF אנרג'י-נובל שהיא חברת האנרגיות המתחדשות של חברת החשמל הצרפתית.
סיגלית נעים: אנחנו מפתחים בארץ למעלה מ-200 מגה-ואט של שדות סולארים.
סיגלית נעים: משלמים כסף לחקלאים.
סיגלית נעים: כולם עם הסכמים עם בעלי קרקעות, מושבים וקיבוצים.
סיגלית נעים: כל הכסף שמגיע כל חודש מצרפת – ולא משום מקלטי מס, שייך לממשלת צרפת - הוא מגיע לספקים ונותני שירותים ישראלים.
סיגלית נעים: עד כה כמה מיליוני יורו.
סיגלית נעים: אנחנו מתכוונים להמשיך ולהשקיע סכומים הרבה יותר גבוהים.
סיגלית נעים: כמובן שרכש הפנלים נעשה בחו"ל, בדיוק כפי שרוכשים פנלים עבור הגגות.
סיגלית נעים: למעט הרכש הזר שנעשה על-ידי כולם ממילא, כל הפיתוח של הפרויקטים נעשה בישראל על-ידי אנשים ישראלים, ותוך העברת כספים ממדינה אחרת לישראל, לחברה ישראלית שמרוויחה כסף בארץ, תרוויח כסף בארץ, ותשלם מסים במדינת ישראל.
סיגלית נעים: חשוב לנו לומר מילה לכיוון משרד האוצר.
סיגלית נעים: אנחנו בהחלט חושבים שבסופו של יום צריך לאזן פה בין חשבון החשמל של הצרכן הסופי, לבין האינטרסים של האנרגיות המתחדשות.
סיגלית נעים: EDF אנרג'י נובל היא חברה שפועלת ב-15 מדינות, עם למעלה מ-4,000 מגה-ואט מותקנים של אנרגיות מתחדשות בכל הטכנולוגיות: רוח, ביו-מאס, הידרו וסולארי.
רוברט אילטוב: אדוני, אני מבקש ממך לצאת החוצה.
קריאה: היא רק לא רוצה לספר שבצרפת נותנים לגגות ולא לקרקעות, ולכן הם באו לישראל, כי אנחנו מדינת עולם שלישי.
סיגלית נעים: ל-EDF-EN, יש מתקן של 70 מגה-ואט על הקרקע בגבראדו שזה לגמרי בצרפת, ועוד מגה-ואטים אחרים.
סיגלית נעים: אני אסיים את הנושא של האוצר שזו הנקודה שלשמה ביקשתי לדבר.
סיגלית נעים: אנחנו בהחלט מאמינים שהדרך היחידה להשיג את יעדי הממשלה היא באמצעות שדות גדולים שמחירם נמוך, ומחירם הולך ויורד.
סיגלית נעים: ככל שישחררו יותר מכסות לשדות גדולים, כך ניתן יהיה גם להשיג את היעד הממשלתי, גם להעסיק את האנשים בארץ.
סיגלית נעים: כל האמירות לגבי הפריפריה וכו', מתקיימות בדיוק אותה מידה בשדות הגדולים, בגגות, ובכל אופציה אחרת.
סיגלית נעים: אבל, עם היתרון הבולט שהמחיר יורד באופן דרמטי - זאת ההתחייבות שלנו.
סיגלית נעים: כך אנחנו פועלים בצרפת, בארצות-הברית, באיטליה, ובספרד, וכך אנחנו מבקשים לפעול בישראל.
סיגלית נעים: מבחינתנו, היה מצוין לו משרדי הממשלה היו מאפשרים יותר מקום ליזמים לבחור את הטכנולוגיה, לו ההקצאה לסולארי היה באה יותר על חשבון הרוח שקשה מאוד לקיים בישראל היום.
סיגלית נעים: יש לנו אלפי מגה-ואטים של רוח, בישראל קשה מאוד להקים תחנות רוח.
סיגלית נעים: וכן, לו היה ניתן להעביר מהרוח לסולארי לשדות שיוכלו להוריד את המחירים, אנחנו היינו מברכים על המגמה הזאת.
רוברט אילטוב: מר דני דנן מנכ"ל חברת אנרפוינט, בבקשה.
רוברט אילטוב: הדובר הבא ליאור ברון מנהל תחום רגולציה סאן
רוברט אילטוב: פאואר.
דני דנון: אני דני דנן מנכ"ל אנרפוינט-ישראל.
דני דנון: אנחנו חברה שמעסיקה מעל 25 עובדים, ועוד 20 עובדים בפריפריה.
דני דנון: אני רוצה להשמיע את הקול החקלאי ואת קולם של אלו שנמצאים בפריפריה.
דני דנון: למעשה, אחת ההחלטות הנבזות שכרגע קורות היא שלמעשה מחר בבוקר רוב העובדים בפריפריה הולכים להיות מפוטרים, ורוב החקלאים שעשו כבר הכנות למערכות שלהם ורוב הכספים שמגיעים אליהם.
דני דנון: כרגיל, אפשר לפגוע בפריפריה.
דני דנון: כנראה קל למדינה לבצע את זה כי אין להם מספיק קול כדי להשמיע את צעקתם.
דני דנון: מצד שני, יש לנו הפרה בוטה של הבטחה שלטונית ברורה שהוציאה עשרות יזמים פה שהשקיעו מיליארד וחצי שקלים לפחות בפיתוחים כוללים של כל החברות, ואני אולי אפילו מקטין את זה קצת.
דני דנון: חברות בין-לאומיות ראו הזדמנויות עסקיות ובאו לארץ.
דני דנון: מעסיקים עובדים ישראלים, מפתחים טכנולוגיות, ולמרות שיש הבטחה שלטונית ברורה פתאום מתנערים מאינטרסים כאלה ואחרים.
דני דנון: ההפרה הבוטה של ההבטחה השלטונית הזאת נראית מאוד רע, לדעתי, בעיני עולם, בעיני הסביבה, ובעיני היזמים בארץ.
דני דנון: הדבר השלישי - למעשה, אני בא ואומר שישנו פתרון ברור.
דני דנון: אפשר לחלק היום או אפשר לתת 100 מגה-ואט לכל שנה בתעריפים הולכים ויורדים, כמו כל המדינות המתועשות באירופה.
דני דנון: 100 מגה-ואט ב-2012, 113, 114.
דני דנון: העלות תהיה יחסית שולית.
דני דנון: חובר דוח מדהים על-ידי מר אריאב שהוא בחור משכמו ומעלה.
דני דנון: יש דעות אחרות שמדברות על חשמל הרבה יותר יקר.
דני דנון: יש לנו בארץ כמות אור אדירה, כמות אור שהיא 30% - 35% יותר מאירופה.
דני דנון: אבל, מחליטים לא ללכת לכיוון הסולארי, ולהקצות את זה לכל מיני גורמים אחרים.
דני דנון: זו התחושה של היזמים בארץ, ואני חושב שאני מייצג את תחושת הבטן של הרבה מאוד יזמים שנמצאים פה בחדר, וכאלה שגם לא הגיעו לכאן.
דני דנון: אני חושב שיש לכם הזדמנות לעצור את הטעות המרה שהכנסת הולכת לעשות ביום ראשון הקרוב, ולדאוג לעצור את המכסה כמו שהיא, ולהתייחס לכלל המכסה בצורה מכובדת.
רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא ליאור ברון, בבקשה.
ליאור ברון: שמי ליאור ברון, ואני מנהל תחום הרגולציה בחברת סאן פאואר.
ליאור ברון: למי שלא מכיר, סאן פאואר היתה מהחלוצות בעולם באנרגיה סולארית.
ליאור ברון: אנחנו פעילים פה בארץ מזה כשלוש שנים, גם כספק ציוד לגגות, וגם בפיתוח פרויקטים עצמאיים שלנו בשדות סולארים, גם מתמודדים במכרז PV אשלים, וגם מנסים לפתח פה בישראל טכנולוגיות של - - -, ולראות שזה יתבצע.
ליאור ברון: הראייה שלנו היא סך הכול מאוזנת.
ליאור ברון: לגבי הדיון שהתקיים פה עד עכשיו – סך הכול המכסות שניתנו פה, זה לא מה שקרה באירופה שלא היתה הגבלה.
ליאור ברון: הכול נעשה פה בצורה מאוד מאוד מאוזנת, ומאוד מאוד מדודה.
ליאור ברון: אני חושב שהמבחן של כולם פה צריך להיות בביצוע.
ליאור ברון: סך הכול יעדי הממשלה מינימאליים – דיברו על 250 מגה-ואט לשנה, ואנחנו מדברים כרגע על קצב יישום של כ-30 מגה-ואט לשנה.
ליאור ברון: ברור שיש פה בהחלט מקום לשיפור.
ליאור ברון: עלו פה כמה טענות על נושא הפריפריה, ואני רוצה להדגיש כמה דברים.
ליאור ברון: שלוש שנים אנחנו כבר מנסים לקדם פרויקטים.
ליאור ברון: נכנסנו פה לפעילות עוד לפני שהיתה החלטת הממשלה הרשמית - אנחנו מוציאים פה סכומים מאוד מאוד נכבדים - ולאחר מכן, כאשר התקבלה החלטת הממשלה שבפירוש ביקשה לפתח את התחום הסולארי.
ליאור ברון: אנחנו בהחלט רואים פה מקום לקדם את זה.
ליאור ברון: לגבי הפריפריה – אני רוצה להזכיר שהממשלה כיוונה לקידום אנרגיות מתחדשות באזור הנגב והערבה.
ליאור ברון: אנחנו מקדמים פרויקטים של שדות סולארים בפריפריה - רק בנגב, בערבה, ביישובי עוטף עזה.
ליאור ברון: אלו פרויקטים שאנחנו מנסים לקדם כבר כמה שנים, ונתקלים לפעמים במדיניות לא עקבית.
ליאור ברון: לגבי הפרויקטים הקרקעיים – אני רוצה להמחיש דבר אחד שנאמר פה בקצרה, אבל אולי לא הובן על-ידי חלק מהאנשים.
ליאור ברון: הפרויקטים הקרקעיים שאנחנו מקדמים הם פרויקטים שהם משותפים לכל היישוב.
ליאור ברון: למשל, ביישוב נבטים שליד באר שבע יש גגות.
ליאור ברון: אבל, הפרויקט שאנחנו מקדמים משותף לכל היישוב.
ליאור ברון: זה שטח משבצת של האגודה שהוא מגיע לכל היישוב.
ליאור ברון: חשוב שיובן שפרויקט כזה הוא עוגן חברתי-כלכלי ליישוב לתקופה של עשרים שנה, לכל אנשי היישוב, גם מי שלפעמים לא יכול להרשות לעצמו על הגג.
ליאור ברון: אני רוצה להגיד שיש שם גגות, ואנחנו לא מתנגדים לזה.
ליאור ברון: יש מאפיינים שונים לפרויקטים האלה שצריך להתחשב בהם.
ליאור ברון: פרויקט סולארי גדול הוא השקעה של מאות מיליוני דולרים.
ליאור ברון: מתוך כך היזם נדרש להעמיד הון עצמי של 20%, ולגייס את כל ה-80% מהבנקים.
ליאור ברון: הוא לא מקבל תמיכה, למעט התעריף.
ליאור ברון: אי-אפשר לקדם פרויקטים כאלו ללא הוודאות הנדרשת.
ליאור ברון: אנחנו חיכינו כמעט שלוש שנים להסדרה.
ליאור ברון: שנה עד שפורסם שימוע, ועוד שנה עד שהתקבלה ההחלטה.
ליאור ברון: התעריפים פה היו מאוד מאוד מאתגרים, וודאי היו נמוכים מההסדרות הקודמות.
ליאור ברון: עצרו אותנו באמצע, אנחנו לא מסוגלים לקדם תכנון.
ליאור ברון: דבר אחרון – אנחנו הרמנו את הדגל יחד עם משרד החקלאות של פרויקטים סולארים, של שדות סולארים, שנקראים פרויקטים אזוריים, כשלמעשה לא מדובר רק ביישוב אחד, אלא הם משותפים למספר יישובים.
ליאור ברון: כל מי שיש בעיניו ראייה של פיתוח הנגב צריך לברך על הדברים האלה.
ליאור ברון: תודה.
קריאה: - - - שהחברה שלכם רשומה במלטה?
רוברט אילטוב: הדובר הבא אשר לביא מושב עין יהב.
רוברט אילטוב: הדובר אחריו הוא נועם סגל מהפורום ישראלי לאנרגיה.
לביא: כבוד היושב-ראש, אני אשר לביא מעין יהב בערבה.
לביא: אני לא מהפריפריה, אני מהפריפריה של הפריפריה.
לביא: אני רוצה להדגיש שלא הועלה פה כמעט והוא מאוד חשוב.
לביא: הפאן מייחד אותנו בערבה המרכזית, וזה נושא התעסוקה.
לביא: אנחנו רחוקים ממרכזים עירוניים, מדימונה-באר שבע – 120 ק"מ, מאילת – 140 ק"מ.
לביא: יש לנו בעיה עצומה של תעסוקה.
לביא: רוב התעסוקה שלנו וההכנסות שלנו עד היום נבעו מחקלאות בלבד, ופיתוח נוסף של חקלאות מוגבל, בעיקר בגלל חוסר במים.
לביא: קיימת אצלנו בערבה תופעה מדהימה, בעיניי, שהבנים שלנו שהם דור שני חוזרים לערבה.
לביא: זה דבר שהוא לא ברור מאליו.
לביא: יש לנו קושי עצום לדאוג להם לתעסוקה בגלל המרחקים העצומים.
לביא: חוץ מהחקלאות, פיתחנו את נושא התיירות, צימרים עד כמה שרק אפשר – זה מאוד חלקי.
לביא: הנה, קמה לנו אפשרות של הגגות הסולארית.
לביא: התקשרנו עם חברות, השקענו סכומים ענקיים, ופתאום באמצע בלי התראה עצרו את כל המכסות.
לביא: עשרות משפחות בערבה שכבר קיבלו היתרים לבצע תקועות באמצע, ועוד עשרות משפחות לא יכולות להמשיך בתהליך ברגע שהתחילה העצירה.
לביא: אנחנו חושבים שהבעיה היא מאוד כאובה, ונדמה לנו שוועדת הכלכלה של הכנסת צריכה לתת את הדעת על כך.
לביא: התרשמנו פה מחברי הכנסת שהם בהחלט תומכים בצעד של פתיחת המכסות.
לביא: אנחנו מחזקים את ידיכם כי חייבים לפתוח את המכסות.
לביא: ישר כוח.
רוברט אילטוב: הדובר הבא נועם סגל, בבקשה.
רוברט אילטוב: אחריו – ירון סילש סמנכ"ל פיתוח עסקי שיכון ובינוי.
נועם סגל: צהריים טובים.
נועם סגל: אני נועם סגל מהפורום הישראלי לאנרגיה.
נועם סגל: אני חושב שכל הנוכחים פה בחדר הם בעד אנרגיה סולארית.
נועם סגל: אנחנו וארגוני הסביבה קוראים לאנרגיה סולארית כבר יותר מעשור.
נועם סגל: לא התעוררנו רק בשלוש השנים האחרונות.
נועם סגל: אבל, אני חושב שהשאלה החשובה היא איך עושים את זה.
נועם סגל: לשאלתה של מנהלת הוועדה, הסכום שמדובר היום הוא בין מיליארד ל-4 מיליארד שקלים שציבור צרכני החשמל בישראל עומד לשלם בעשרים השנים הקרובות עבור אנרגיה מתחדשת.
נועם סגל: השאלה היא מהן התועלות למשק?
נועם סגל: אם אנחנו רואים לאן מרבית הכסף הזה הולך, הכסף הזה הולך לסין, והוא הולך למקומות אחרים, והתועלת ארוכת הטווח של המשק הישראלי היא מאוד מאוד נמוכה.
נועם סגל: אנחנו רוצים שהענף הזה יתקדם, אבל צריך לעשות את זה בתבונה.
נועם סגל: למעשה, יש הרבה אמצעי מדיניות שננקטים בעולם.
רוברט אילטוב: איפה הייתם לפני ההחלטה?
רוברט אילטוב: למה לא המלצתם לא לעשות את זה?
רוברט אילטוב: למה גרמתם לאנשים להשקיע כסף?
נועם סגל: ראשית, אני לא הממשלה.
נועם סגל: אני ארגון ציבורי.
נועם סגל: שלחנו לפני - - -
רוברט אילטוב: הנקודה היא מאוד פשוטה.
רוברט אילטוב: ברגע שיש התחייבות היו צריכים לחשוב על כל ההשלכות, ועל כל הבעיות.
רוברט אילטוב: היום כשאנשים מושקעים בכסף, וגורלם של הרבה מאוד אנשים תלוי בזה, צריך כבר לעשות שיקולים אחרים.
רוברט אילטוב: אם נעשו טעויות אז צריך לבדוק מי עשה את הטעויות, ואיך מתקנים את הטעויות.
רוברט אילטוב: אבל, אי-אפשר לבוא ברגע שהסוס כבר דוהר ולהגיד: רגע, טעינו.
רוברט אילטוב: בואו נהרוג את הסוס כי הוא רץ יותר מידיי מהר.
נועם סגל: אני אענה לך בשני חלקים על זה.
נועם סגל: דבר ראשון – למה לא אמרנו קודם - - -
רוברט אילטוב: אגב, יש אנשים שחולקים עליך לחלוטין.
רוברט אילטוב: אבל, לא חשוב.
נועם סגל: תפקיד הוועדה הוא לשמוע את מכלול הדעות.
נועם סגל: אני רק אומר שאנחנו פנינו לפני כשנה לראש הממשלה במכתב, ופירטנו את סדרי העדיפויות הנכונים לדעתנו.
נועם סגל: היום בשבע אוניברסיטאות במדינת ישראל יש בקושי מרכז מחקר אחד שניזון מתרומות משוויץ.
נועם סגל: 4 מיליארד השקלים האלה, או מיליארד השקלים לא מגיע לפיתוח ארוך טווח של האינטרס הישראלי.
נועם סגל: בנוגע לשאלתך – אם תפתח את העיתונים, כבר בקיץ שעבר הענף התלונן על המחסור במכסות, והוסיפו עוד מכסות.
נועם סגל: עכשיו מבקשים עוד מכסות – יוסיפו עוד מכסות.
נועם סגל: ההנחה של המדיניות היא שבסופו של דבר השוק יחזיק את הענף, שמחירי החשמל יחזיקו את הענף.
נועם סגל: אם הדבר הזה לא עובד צריך למצוא מנגנון אחר, ולא להבטיח ליזמים דברים, ולא לצפות שהשוק יקיים את עצמו כשבפועל אנחנו רואים שבספרד ובמדינות אחרות שהדברים האלה לא קורים.
נועם סגל: לסיום, אני חושב שכדאי שהוועדה תקיים דיון יותר רחב בשאלות של מדיניות, ולא להתמקד כל פעם בהחלטה ביום ראשון כי ליזמים מגיעה ודאות.
נועם סגל: אבל, גם לאזרחי מדינת ישראל.
רוברט אילטוב: אתה עוד לא יודע במה הוועדה תתמקד.
נועם סגל: אני מציע לוועדה.
נועם סגל: אנחנו כבר העברנו לוועדה רשימה של נושאים, ואנחנו מציעים לוועדה לדון לרוחב בדברים האלה.
רוברט אילטוב: ירון סילש, בבקשה.
ירון סילש: שמי ירון סילש, אני סמנכ"ל הפיתוח העסקי של שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת.
ירון סילש: קודם כל, אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות לדבר בפניכם.
ירון סילש: שיכון ובינוי בונה את המדינה הזאת כבר מ-1924.
ירון סילש: אנחנו עושים גם PV, ואנחנו גם עושים תרמו-סולאר, ואנחנו נעשה גם רוח.
ירון סילש: אני מסכים עם רוב הדברים שנאמרו כאן עד עכשיו.
ירון סילש: אנחנו חושבים שצריך להיות תמהיל נכון של הטכנולוגיות, והיעדים צריכים להיקבע לטווח ארוך.
ירון סילש: קשה לנו עם ההחלטה שמדברת על 2013- 2014, ולא קובעת מדיניות עד 2020 כפי שהיה קיים.
רוברט אילטוב: החוק שלי קובע.
ירון סילש: אנחנו חושבים שצריך לחבר בין שני המשאבים שיש לנו פה הכי הרבה מהם.
ירון סילש: זה השמש והמוח הישראלי.
ירון סילש: הואיל ודיברו פה הרבה על PV, ואנחנו עושים גם PV, אז תרשו לי לחרוג מה-PV, ולדבר על התרמו-סולארי.
ירון סילש: התרמו סולאר הוא המקום שאנחנו משלבים מוח ישראלי ושמש.
ירון סילש: נאמר פה קודם שסולל - היא חברה מצוינת, אגב - הם היחידים עם הטכנולוגיה התרמו-סולארית בארץ.
ירון סילש: זה לא נכון.
ירון סילש: בימים אלה אנחנו מפתחים את הטכנולוגיה שלנו.
ירון סילש: היא תהיה מאוד בקרוב.
ירון סילש: אנחנו מפתחים פרויקט נוסף על בסיס הטכנולוגיה שלנו בארץ.
ירון סילש: יש פה קצת אי-ודאות בנושא הזה.
ירון סילש: אנחנו מפתחים טכנולוגיה תרמו-סולארית שלנו, ואנחנו חושבים שזה הכיוון.
ירון סילש: הטכנולוגיה צריכה להיות ישראלית.
ירון סילש: אנחנו נקים פה, ונעשה פה גם את הרכש המקומי, גם טכנולוגיה מקומית, ואנחנו נייצא את זה הלאה.
ירון סילש: אף אחד מאיתנו לא אוהב סובסידיה, ובוודאי לא אודי שאני מאמין שהוא שומר באמונה שלמה על האינטרס הציבורי, וכל הכבוד לו.
ירון סילש: אני חושב שהם טועים בניתוח שלהם של העלויות.
ירון סילש: אבל, בגדול, התום לב שבו הם עושים את זה מקובל עליי.
ירון סילש: אנחנו רוצים לפתח פה, שהסובסידיה תגיע חזרה לפה ותישאר פה.
ירון סילש: לצערי, הדרך לעשות את זה היא לא ב-PV, אלא יותר בתרמו-סולארי.
ירון סילש: היעד צריך להיות 1,000 מגה-ואט תרמו-סולארי עד שנת 2020, ועל ידי כך אנחנו נייצר תעשייה מקומית.
ירון סילש: בתרמו-סולאר אנחנו מדברים על תחנת כוח שבה תהיה תעסוקה לעשרות עובדים בפריפריה.
ירון סילש: אגב, הרבה יותר עובדים מאלה שיעבדו בתפעול ה-PV.
ירון סילש: אנחנו מדברים על תחנה שתתרום גם למנהל המערכת הרבה יותר מכל תחנת PV, וגם לתעשייה המקומית ולשגשוג האזורי.
ירון סילש: "ירדו" פה קצת הרבה על רשות החשמל, ועל מינהל מקרקעי ישראל.
ירון סילש: מבחינתנו, רשות החשמל - אמנון ומשה שטרית, הם עושים עבודה.
ירון סילש: יש להם את הקשיים שלהם, וגם - - -
רוברט אילטוב: תודה, תודה.
רוברט אילטוב: תיכף הוא יצטרך לציין את כולם.
רוברט אילטוב: כל אחד כבודו במקומו מונח.
רוברט אילטוב: זאב פרץ, בבקשה.
רוברט אילטוב: אני מבקש בלי מחמאות ובלי מחיאות כפיים.
רוברט אילטוב: אין לנו זמן.
זאב פרץ: שמי זאב פרץ מנכ"ל שחר אנרגיה.
זאב פרץ: אנחנו קבוצה של חברות שעוסקות בתחום הזה.
זאב פרץ: בדרך כלל, גם בהקמה של המערכות, וגם בהשקעה.
זאב פרץ: בשנה האחרונה העתקנו חלק מהפעילות שלנו לחו"ל, כמו חלק גדול מהחברות.
זאב פרץ: אני רוצה לציין שני דברים, ולבקש בקשה מהוועדה.
זאב פרץ: ראשית, על-פי תמ"א 10 האחרונה שאושרה אחרי הרבה חבלי לידה, מאות חקלאים השקיעו אלפי שקלים כל אחד על מנת שהם יכולים להגיע למצב שהם יכולים להקים מערכת.
זאב פרץ: היום הם לא יכולים להקים מערכת - זו עובדה - כי אין להם מכסה.
זאב פרץ: כנראה שהם יפסידו כספים.
זאב פרץ: החברות הסולאריות - הם רק קבלני הביצוע שלהם, והחקלאים הם אלו שיפסידו בעסק הזה.
זאב פרץ: דבר נוסף, עובדה קטנה.
זאב פרץ: אודי היקר, בגרמניה התחייבו שעד 2050 יגיעו ל-100% אנרגיה סולארית.
זאב פרץ: יכול להיות שהשמש שלהם יותר טובה.
זאב פרץ: זה דבר שפורסם.
רוברט אילטוב: יש להם מוח גרמני.
זאב פרץ: כנראה.
זאב פרץ: הם מתכוונים לזה, והם גם יעשו את זה.
זאב פרץ: לגבי התמהיל של החלוקה של סוג המוצרים – אנחנו לא חולקים על הנושא של התעריף והעלות המסובסדת.
זאב פרץ: אנחנו יודעים - כמו כל דבר שהוא עולה למדינה.
זאב פרץ: ולכן, אנחנו מציעים להתמודד.
זאב פרץ: אני חבר בוועד של מטה המאבק לאנרגיה הסולארית.
זאב פרץ: חברים בו 27 חברות מתוך כל הארגון שקיים בנוסף.
זאב פרץ: רוב החברות שלנו סבורות שאנחנו מסוגלים להתמודד עם התעריפים של הקרקעות – אודי, תקשיב טוב – רק אל תיתנו לזרים את ההקצאה.
זאב פרץ: ישיבת הממשלה ביום ראשון קובעת - 400 מגה מתוך ה-500 הולכות לקרקעות.
זאב פרץ: יש כל מיני סיפורים של הבטחנו.
זאב פרץ: אין הבטחנו, זו מדינת ישראל.
זאב פרץ: הסבסוד צריך להגיע לאלפי החקלאים ולמאות החברות שמתעסקות בזה.
זאב פרץ: אין סיבה שזה יהיה נניח בחברה הצרפתית שעכשיו היא טוענת שהיא תשקיע אולי בישראל.
זאב פרץ: תשקיעו באותם אלפי חקלאים.
זאב פרץ: תקצצו בחצי את ה-400 מגה שאמורים ללכת לקרקעות.
זאב פרץ: אנחנו לא מבינים מדוע.
זאב פרץ: אבל, אם ישנה התחייבות כזאת שהאוצר או מי מטעמו החליט לתת ולהקצות דווקא לקרקעות שזה דבר אבסורדי – אנחנו אומרים לכם בשם החברות הסולאריות, אנחנו יודעים להתמודד בתעריפים של הקרקעות, ובלבד שתיתנו לנו תעריפים דומים.
זאב פרץ: מה זה אומר?
זאב פרץ: שאנחנו נתחייב היום, וכמו הקרקעות נעשה בעוד שנה-שנתיים.
זאב פרץ: אל תתנו לנו שישה חודשים, צריך להקצות זמן של שנה.
זאב פרץ: מחירי ה-PV יורדים, אנחנו נעמוד בזה.
זאב פרץ: אנחנו קוראים לוועדה לעצור את החלטת הממשלה עם התמהיל המוצע ביום ראשון.
זאב פרץ: מטעים אתכם.
זאב פרץ: עם כל הכבוד למר נתנאל היקר, אני ראיתי את הטיוטא.
זאב פרץ: מדובר על 60 ב-2013 בלבד לגגות מתוך ה-500.
זאב פרץ: תנו 300 לגגות, אנחנו נביא את התעריפים.
זאב פרץ: תנו לנו את השנה, אנחנו נקים אותם.
זאב פרץ: תנו תעריף יורד.
זאב פרץ: יש את רשות החשמל ושהיא תעשה תחשיב.
זאב פרץ: אנחנו נתמודד איתו עם מחיר ההולכה וכל הדברים מסביב.
זאב פרץ: לגבי הדובר החדש – אני לא יודע נציג של מיהו.
זאב פרץ: אבל, אם הוא נציג הנפט, הגז, או משהו אחר, הטענה שלו נכונה.
זאב פרץ: העולם עובר לאנרגיה סולארית.
זאב פרץ: צריך להתמודד עם זה.
זאב פרץ: אנחנו שם.
רוברט אילטוב: זוהר, בבקשה.
זוהר ארבל: שלום לכולם, שמי זוהר.
זוהר ארבל: אני לא סמנכ"ל פיתוח, אני לא מנכ"ל חברה, אני לא יזם, אני זוהר ארבל.
זוהר ארבל: אני עובד בחברה ולא משנה מה שמה.
זוהר ארבל: כולם פה מדברים יפה.
זוהר ארבל: אודי הוא איש יקר, וכולם אנשים יקרים.
זוהר ארבל: אבל, אתם שוכחים את אלפי בתי האב שעובדים בתעשייה הזאת.
זוהר ארבל: אני פה בשבילם.
זוהר ארבל: אתם מדברים על מכסות, גגות, רעפים – זה לא משנה.
זוהר ארבל: יש פה אלפי קבלני משנה, אלפי עובדים, סוכנים, מהנדסים, הנדסאים, ולא משנה באיזה חברה, ואף אחד לא מדבר.
זוהר ארבל: אודי, אתה בחור שיודע חשבון ויודע טוב מאוד כלכלה.
זוהר ארבל: אל תשכח את בתי האב האלה.
זוהר ארבל: האנשים האלה רבים על הלחם של הבית שלהם.
זוהר ארבל: הם לא רבים על החופשה ביוון, או על הסקי בשוויץ.
זוהר ארבל: הם רבים על הפרנסה בבית.
זוהר ארבל: אף אחד מבעלי החברות שנמצאים פה לא מעניין אותי.
זוהר ארבל: אותי מעניין להביא את הלחם בכבוד הביתה בסוף החודש לכולנו.
זוהר ארבל: תודה רבה.
רוברט אילטוב: תודה רבה, הבהרת את הנקודה.
רוברט אילטוב: נציגת אדם טבע ודין, בבקשה.
רוברט אילטוב: אני מצטער מאוד, אני לא אוכל לתת יותר זכות דיבור.
רוברט אילטוב: יש לי פה עוד רשימה של יותר מעשרים איש.
דנה טבצנ'יק: תודה, אדוני היושב-ראש.
דנה טבצנ'יק: אני דנה טבנצ'יק עו"ד באדם טבע ודין.
דנה טבצנ'יק: אנחנו תומכים בפיתוח האנרגיות המתחדשות מכל הסוגים, כולל האנרגיות הסולאריות.
דנה טבצנ'יק: החלטת הממשלה התקבלה אחרי שהוצגו בפני הממשלה כל העמדות הרלוונטיות של כל הרשויות, כולל עמדת משרד האוצר.
דנה טבצנ'יק: ההחלטה היא ברורה – 10% עד 2020, וצריך ליישם אותה.
דנה טבצנ'יק: צריך לרוץ קדימה, ובמקביל לריצה קדימה לבסס תוכנית לאומית שקובעת את המכסות, את התעריפים הנכונים, שנותנת תמריצים לפנלים על גגות, בעיקר בגלל שאנחנו מדינה עם שטחים צפופים, עם מעט מאוד שטחים פתוחים.
דנה טבצנ'יק: ביחד כמובן ובמכלול כולל עם תחנות כוח קרקעיות, וחשמל מתחדש מסוגים אחרים.
דנה טבצנ'יק: ישנה חשיבות רבה בפיתוח אנרגיות מתחדשות, ואני אומר זאת בקצרה.
דנה טבצנ'יק: זיהום אוויר קשור קשר ישיר לייצור החשמל כפי שהוא נעשה כיום, בין אם בפחם ובין אם בגז.
דנה טבצנ'יק: תגליות הגז הן דבר חשוב.
דנה טבצנ'יק: אבל, זה לא מחליף את האנרגיות המתחדשות.
דנה טבצנ'יק: אנרגיות מתחדשות הן חשובות גם כדי למנוע מונופול מסוים שנעשה כרגע במשק האנרגיה בגז, וגם בגלל שהן פשוט בריאות יותר.