GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלקנה אפרתי: סעיף 2 – תחילה תחילתו של חוק זה ביום 1 בינואר 2014.
אילן לוי: אמרתם 2015.
אורי אריאל: אתם לא מקשיבים.
לאה ורון: התקבלה הודעה של יושב-ראש הכנסת, שלא ניתן להאריך את ישיבת הוועדה בזמן המליאה.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיפים שהוקראו?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד הצעת חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק (תיקון מס' 6) (איסור הצבת מכונות מכירה), התשע"א-2011, על-פי הנוסח שהוקרא – 2 נגד – 1 נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק נתקבלה ברוב דעות.
לאה ורון: חבר הכנסת יואל חסון הצביע במקום חבר הכנסת ישראל חסון.
כרמל שאמה-הכהן: אני מצביע על העיקרון והיועץ המשפטי ינסח אותו לאחר מכן, שלמרות דחיית התחילה, בתקופת המעבר יהיה איסור מוחלט על הצבת מכונות בקרבת בתי-ספר ומוסדות חינוך, כפי שיקבע השר.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף הזה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד ההצעה להוסיף סעיף להצעת החוק כפי שפירט היושב-ראש – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
כרמל שאמה-הכהן: ההצעה נתקבלה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק נתקבלה ותועבר לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
יצחק וקנין: יום שני, י"ח בסיוון התשע"א.
יצחק וקנין: על סדר היום הקמת ועדת משנה לתחבורה ציבורית בהתאם לסעיף 97 לתקנון הכנסת.
יצחק וקנין: הנושא הזה חשוב מאוד במיוחד היום.
יצחק וקנין: התקנון קובע שוועדת הכלכלה תבחר את היושב ראש בישיבה הזאת, ואם יהיו עוד חברים שיהיו מעוניינים להיות בוועדת המשנה אנחנו נשמח מאוד שהם ייכנסו לוועדה הזאת.
יצחק וקנין: אני שמשמש מחליף ליושב ראש אשמח להיות גם בוועדת המשנה.
לאה ורון: אתה מצביע על הקמת ועדת המשנה.
יצחק וקנין: היום אנחנו מקימים את ועדת המשנה.
יצחק וקנין: אני מקדם בברכה את ידידנו נחמן שי.
יצחק וקנין: אמרתי שאני לא מתחיל עד שאתה מגיע.
נחמן שי: אני מצטער על האיחור.
יצחק וקנין: זה בסדר, כרגע התחלנו.
יצחק וקנין: בכל אופן הודעתי על הקמת ועדת המשנה לתחבורה ציבורית.
יצחק וקנין: יש למישהו להגיד משהו על העניין לפני שמצביעים?
יצחק וקנין: אני אצביע על הקמת ועדת המשנה, ואחר כך נבחר את היושב ראש לוועדה.
נחמן שי: מתי מברכים?
יצחק וקנין: אחרי שנסיים.
יצחק וקנין: מי בעד הקמת ועדת משנה לתחבורה בהתאם לסעיף 97כב לתקנון הכנסת?
יצחק וקנין: הצבעה בעד הקמת ועדת המשנה לתחבורה ציבורית – רוב נגד – אין נמנעים – אין הקמת ועדת המשנה לתחבורה ציבורית אושרה.
יצחק וקנין: פה אחד הוחלט על הקמת הוועדה.
יצחק וקנין: לפי מה שהונחיתי, אני מציע שידידנו אייכלר יעמוד בראשות ועדת המשנה.
יצחק וקנין: גם את זה אני מביא להצבעה.
יצחק וקנין: מי בעד ח"כ אייכלר ליושב ראש הוועדה?
יצחק וקנין: הצבעה בעד למנות את ח"כ ישראל אייכלר לראשות ועדת המשנה – רוב נגד – אין נמנעים – אין מינויו של ח"כ ישראל אייכלר לראשות ועדת המשנה אושר.
יצחק וקנין: חבר הכנסת אייכלר נבחר לראשות ועדת המשנה פה-אחד.
יצחק וקנין: אני מבין שידידנו דני דנון רוצה להיות חבר בוועדת המשנה.
יצחק וקנין: גם אני רוצה.
ישראל אייכלר: אני גם צריך להיבחר, נכון?
יצחק וקנין: לא, זאת הודעה לוועדה.
יצחק וקנין: נחמן, אתה גם רוצה להיות בוועדת המשנה?
נחמן שי: אני מוכן להיות בוועדת המשנה בשמחה.
נחמן שי: אני מקווה - -
יצחק וקנין: יהיה לך זמן.
נחמן שי: אני אשמח להצטרף כי העברנו הצעת חוק, יריב, שלי ואני בנושא של שילוט וכדומה.
נחמן שי: מצוקת התחבורה הציבורית הלוא היא גדולה.
נחמן שי: אני מציע שבינתיים נעלה על הרכבת הקלה של ירושלים שנוסעת יפה מאוד.
יצחק וקנין: יש בדיוק אחרי כן דיון על הרכבת הקלה.
לאה ורון: מה שאומר שאתה בטח נשאר לישיבת הוועדה הבאה שמתחילה ב-9:30, בהצעת חוק מסילות הברזל שמסדיר מסילות ברזל בכלל, אבל גם את הרכבת הקלה.
נחמן שי: אה, אוקיי.
יצחק וקנין: אני מברך את חבר הכנסת ישראל אייכלר ואת חברי הכנסת.
יצחק וקנין: הרבה הצלחה.
ישראל אייכלר: זאת לא משימה פשוטה עניין התחבורה הציבורית, זאת אחת הבעיות הקשות ביותר של האזרח הקטן שלא מגיעה לכותרת; ולא על דרמות גדולות של תאונה או משהו, אלא פשוט על זה שהוא מחכה 20 דקות בגשם או בחום, והוא בן אדם מבוגר, ואין לו שום כלים.
ישראל אייכלר: לכן הנושא של תחבורה ציבורית הוא מאוד חשוב, ונקווה בעזרת השם שנוכל לעזור לאנשים.
נחמן שי: לציבור רחב מאוד שזקוק לכך.
נחמן שי: אני לא אומר את זה כיוון שאני רואה פה שנוכחים נציגים של גורמים בתחום התחבורה, ואין לי להם טענות – אני בטוח שגם נתיבים פנויים וגם אמצעים מהירים וגם מחירים סבירים היו משנים את פני החיים בארץ הזאת.
לאה ורון: משרד התחבורה בחר חברה שהתפקיד שלה לפקח על התחבורה הציבורית.
לאה ורון: אני מציעה לאדוני אולי אפילו להתחיל את הישיבה הראשונה של ועדת המשנה בראשותך בנושא של דוחות של אותה חברה שמפקחת על התחבורה הציבורית, לעמוד מידית על הבעיות שמצוינים בדוחות ולראות מי יכול לשאת בפתרונות.
לאה ורון: אם אדוני מעוניין אנחנו כבר נתחיל לארגן את הישיבה הזאת.
ישראל אייכלר: כן, כן.
ישראל אייכלר: זה הדבר הראשון.
ישראל אייכלר: נשמע מהמפקחים מה קורה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה הרב יצחק וקנין וליושב ראש הוועדה הקבוע כרמל שאמה-הכהן, ולמנהלת הוועדה הגברת לאה ורון, על האמון שניתן בי.
ישראל אייכלר: גם ליושב ראש הכנסת – אני מניח שגם הוא מעודכן.
ישראל אייכלר: בעיקר אני מקווה שנוכל לשתף פעולה גם עם אנשים שיושבים פה ואחרים למען האזרח הקטן שעומד בתחנה.
ישראל אייכלר: זאת המחשבה שיש לי על הנושא הזה.
לאה ורון: יישר כוח.
יצחק וקנין: הרבה הצלחה, ישראל.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה, על סדר היום -הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - השקעה בשידורים ובהפקות בשפה האמהרית), התשע"א-2011, של חברי הכנסת יריב לוין וחבר הכנסת ציון פיניאן.
ישראל אייכלר: הצעת החוק עברה בקריאה מקדמית - -
יריב לוין: המונח הוא: "דיון מוקדם".
ישראל אייכלר: ב-23.3.2011.
ישראל אייכלר: הוועדה מכינה את החוק לקריאה ראשונה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש מחבר הכנסת לוין להציג את הצעת החוק.
יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ואני מבקש להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת שאמה הכהן שנענה לבקשה שלנו וקבע מועד לדיון מהיר בהצעת החוק שלנו שהיא גם חשובה מאד וגם מחייבת טיפול מהיר בגלל המצב שאנחנו נמצאים בו.
יריב לוין: צריך לזכור שאוכלוסיית עולי אתיופיה מונה בתוכה ציבור בלתי מבוטל של אנשים שאינם דוברי עברית או שרמת הידיעה שלהם בעברית היא כזו שלא מאפשרת להם לעקוב אחרי שידורי טלוויזיה שמשודרים בשידורים העבריים הרגילים.
ישראל אייכלר: יש לך מושג על כמה אנשים מדובר?
יריב לוין: האוכלוסייה היא 130 אלף איש' קהל היעד בהיבט הזה הוא קהל יעד של כמה עשרות אלפי אנשים בעיקר אוכלוסייה מבוגרת יותר שמטבע הדברים פחות מכירה את הדברים, כאשר לזה אני רוצה לצרף ולהבהיר היבט נוסף שהוא חשוב לא פחות והוא – המורשת והתרבות העשירה של הקהילה הזו, שגם ראוי שתבוא לידי ביטוי בעיבוד של הפקות מקור ושל יצירה תרבותית, גם בצד של היוצרים וגם בצד של היכולת להביא את הדברים בפני כלל הקהילה.
יריב לוין: על הרקע הזה הוקם ערוץ שידורים ייעודי שמשדר בשפה האמהארית, אלא שהוא לא יכול לשאת את עצמו מבחינה כלכלית, וזאת להבדיל, למשל, מערוצים שאנחנו מכירים בשפה הרוסית.
יריב לוין: הדבר הזה נובע משתי סיבות עיקריות – אחת, שמספרם של יוצאי אתיופיה הוא בסדר הרבה יותר קטן מאשר זה שישנו בקהילה של יוצאי מדינות חבר העמים לשעבר, והסיבה השניה היא שגם החתך הסוציואקונומי הכלכלי של האוכלוסייה הזו הוא חתך בעיקרון יותר נמוך ובתוך הקהל הייעודי שצופה בערוץ הזה באופן קבוע בוודאי שהחתך הסוציו אקונומי יותר נמוך ולכן, היכולת למשוך פרסומות ולקיים את הערוץ על ידי מערך רגיל של טלוויזיה מסחרית, כפי שאנחנו מכירים אותה היא יכולת שלמעשה לא קיימת.
יריב לוין: המצב שנוצר הוא כזה שבכל פעם נעשים ניסיונות להציל את העניין הזה בדרך כזו או אחרת.
יריב לוין: חברי, חבר הכנסת ציון פיניאן ואני, לאחר שהמצוקה הזו הובאה בפנינו סברנו שצריך שהמחוקק יתערב כאן וייקבע הסדר מחייב שלא יהיה נתון בכל שנה לשינויים וגחמות, כאלה ואחרות, ושיבטיח את קיומו של ערוץ ייעודי בשפה האמהרית שיוכל להתבסס על הפקות מקור שנעשות על ידי הקהילה כאן.
יריב לוין: אני רוצה בעניין הזה להדגיש שבתחום הזה ישנן אולי שתי קונספציות.
יריב לוין: יש אחת שמדברת על כך ששידורים ייעשו על ידי רצועת שידור שתשתלב בכל מיני ערוצים אל מול הקונספציה השניה שמדברת על ערוץ ייעודי.
יריב לוין: אנחנו סברנו שהנושא של רצועות שידור הוא לא נכון ולא מתאים משום שמטבע הדברים הרצועות האלה יידחקו למקומות ולזמנים שהם בוודאי לא זמני הצפיה שבהם רוב האנשים מסתכלים ורואים טלוויזיה, ולכן הפתרון היחיד לעניין הזה הוא פתרון של ערוץ ייעודי שיאפשר לאנשים לקבל את השירות החיוני הזה לאורך כל שעות היום.
יריב לוין: על פי ההצעה שלנו אוצר המדינה יקצה מדי שנה סכום כסף לעידוד השידורים וההפקות בשפה האמהארית.
יריב לוין: הכספים האלה יועברו למועצת הרשות השניה - -
יריב לוין: רבותיי – יעברו למועצת הכבלים והלווין, לידי ניצן חן.
יריב לוין: גם אני טועה לפעמים, זה קורה לי, תתפלא – ויעברו למועצת הכבלים והלווין כאשר היא תפרסם קול קורא באמצעים שלה או בכל דרך אחרת, ותאמר – רבותיי, עומד לרשותנו סכום הכסף הזה.
יריב לוין: מי שייענה לעניין, כלומר, גם יקיים את הפקות המקור וגם ישדר אותן בערוץ ייעודי שישדר באופן רציף, הוא יוכל לקבל את הכספים.
יריב לוין: יכול להיות שכאשר הדבר הזה יקרה יהיו מספר גורמים שיבקשו להתמודד על העניין הזה, והרשות, כמיטב הדרך שהיא עושה תמיד, תבחר בין לחלק את הכסף, או גורם אחד שיעשה את זה.
יריב לוין: יכול להיות שמלבד הגורם הקיים שמשדר היום לא יימצא גורם אחר, והוא, באמת, ייהנה מהעניין.
יריב לוין: אני רוצה להדגיש ולומר בצורה הגלויה ביותרף אני נפגשתי עם נציגות של הערוץ הקיים.
יריב לוין: אני הבהרתי להם בצורה הברורה ביותר שבמסלול הזה אין שום ביטחון משום סוג שהוא שהם אלה שיקבלו את הכספים.
יריב לוין: השאלה היא מאד פשוטה, ברגע שהדבר הזה יהיה הוא יפורסם בצורה מסודרת, וכל גורם שייענה לאתגר הזה יוכל לקבל את הכספים והעידוד הזה, ולקיים את הדבר הזה.
יריב לוין: לכן אני חושב שההצעה הזו היא הצעה נכונה, היא מבטיחה את מתן השירות החיוני הזה לאוכלוסייה שזקוקה לו, היא מבטיחה את שימור המורשת והתרבות של קהילת עולי אתיופיה, היא מבטיחה שקיפות ציבורית מלאה ופיקוח הדוק על השימוש בכספים האלה, היא מבטיחה את זה שלא כל שנה נצטרך לעמוד בפני שוקת שבורה וחשש שהערוץ ייסגר וקהילת עולי אתיופיה תישאר ללא השירות החיוני הזה, ולכן אני חושב שמכל הסיבות האלה ראוי ונכון לתמוך בחוק הזה.
יריב לוין: אני רוצה, כמובן, להדגיש שהחוק הזה עבר בתמיכת הממשלה בוועדת השרים לענייני חקיקה, עבר, כמובן, גם במליאת הכנסת בקריאה הטרומית ואני מקווה שגם בוועדה כאן נצליח להשלים את חקיקתו כמה שיותר מהר.
ציון פיניאן: שוב, תודה ליושב הראש שהביא את זה לדיון מהיר, וזה בגלל החשיבות של הנושא והחשיבות של הקהילה.
ציון פיניאן: יש לנו כ- 130 אלף יהודים עולי אתיופיה במדינת ישראל.
ציון פיניאן: המצב הסוציאקונומי שלהם הוא קשה ביותר, ההשתלבות שלהם קשה בשל תדמית מקדמית שהיתה.
ציון פיניאן: הקהילה היא מבודדת, סגורה, ולא מזמן העברנו את החוק של ייצוג הולם לעדה, שברוך השם – אני כבר שתי ישיבות בוועדת הכספים וחבריי, שרים מסיעתי שהגישו את ההצעה וכבר בשתי ישיבות ראיתי שהחוק עובד, והחלו כבר להכניס למסגרת הזו עובדים מקהילת אתיופיה לתוך המסגרות הממשלתיות והציבוריות.
ציון פיניאן: 705 מהבוגרים בתוך העדה אינם יודעים קרוא וכתוב.
ציון פיניאן: הם לא מגיעים לעיתונות הכתובה, וגם בתקשורת המדוברת, קרי רדיו, וכן הלאה, הם לא תמיד מצליחים להבין מה מדובר.
ציון פיניאן: לכן, מה שיש להם זה את התקשורת המצולמת והמושמעת, בשפה שלהם.
ציון פיניאן: 18 אל ף בתי אב מחוברים היום לשידורי הכבלים והלווין, ומרביתם מחוברים לערוץ האתיופי שקיים היום.
ציון פיניאן: הערוץ הוא בכלל בעייתי, כי אין פרסומים.
ציון פיניאן: זו לא קהילה, בגלל המצב הכלכלי, שיכולה לפרסם.
ציון פיניאן: זה לא פרסומים, הפרסומים פשוט לא מגיעים אליהם.
ציון פיניאן: לכן הם עומדים לפני סגירה.
ציון פיניאן: ידידי, חבר הכנסת לוין, ואני ישבנו עם האוצר - -
יריב לוין: אני לא ישבתי עם האוצר.
יריב לוין: אני לא ישבתי עם האוצר
ציון פיניאן: דיברנו עם האוצר.
ציון פיניאן: אתה דיברת, אני ישבתי.
ציון פיניאן: דיברנו אתם ומה שקרה זה שהאוצר הסכים להקציב 4.5 מיליון שקל אבל, ולכן עבר- - -בקריאה הטרומית אישרנו את זה, ועדת השרים אישרה את זה, והם מתנים כמה התניות להמשך העניין הזה.
ציון פיניאן: אין לנו בעיה, נשמע אותם ונראה.
ציון פיניאן: הנושא הזה של הערוץ הזה יעזור מאד מאד להתערותם של בני הקהילה בתוך הנעשה במדינת ישראל וגם יעזור להם לשמוע כל יום לשמוע מה קורה במדינה, כי חלקם מנותקים בשל קשיי שפה.
ציון פיניאן: לא מדובר בגוף פרטי.
ציון פיניאן: מדובר בגוף ממלכתי – מועצת הכבלים והלווין שהם עושים הכל על פי חוק, הם שומרי חוק, עושים את זה בצורה חוקית לחלוטין, וכשרה למהדרין, והכל יוטל עליהם.
ציון פיניאן: נמצאים הנציגים פה שגם יענו.
ציון פיניאן: תודה.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש.
שלמה מולה: קודם כל אני רוצה לברך את יוזמי הצעת החוק.
שלמה מולה: אני חושב שזה ראוי ונכון – מאז שאני פה הגשתי הצעת חוק מאד דומה, כי חשבתי שצריכה להיות רצועת שידור קבועה בשפה האמהרית שתהיה מפוקחת במתכונת של ערוץ 9 וכן הלאה.
שלמה מולה: אני יודע את הקשיים, שיהיה קשה לפרנס ערוץ כזה באמצעות פרסומות ובלי תמיכת הממשלה זה יהיה מאד קשה.
שלמה מולה: אני לא אפעל כדי לעכב את הצעת החוק, אני רק מבקש שנכניס כמה ניסוחים.
שלמה מולה: כשאני מסתכל על הצעת החוק זה נוד לשרת את - -
שלמה מולה: תן לי להסביר.
שלמה מולה: אם מישהו יסתכל על סעיף (ב) ומכיר את מה שקורה בעדה האתיופית, יודע שגם - - לשרת את ערוץ 140.
שלמה מולה: לכן אני רוצה לומר שבשום פנים ואופן הכנסת לא יכולה לאפשר להעביר תקציב לערוץ פרטי שגובה כספים - -
ציון פיניאן: לא מדובר על - -
שלמה מולה: הוא גובה כספים ממנויים.
שלמה מולה: אני חשבתי שהכיוון הנכון שאנשים לא יצטרכו לשלם מדי חודש בחודשו אלא - - הערוץ החדש, הקיים שנכנס עכשיו, באמצעות לווין, ואז, אם האזרחים היו מקבלים את הערוץ הזה - -
יריב לוין: אני בעד, אבל 4.5 מיליון שקל לא יספיקו.
שלמה מולה: כלה סיפור הזה הוא אם אנחנו רוצים לעשות טוב עם קהילת עולי אתיופיה, לא בהקצאה ש 4.5 מיליון שקל – שזה באמת כסף מעט.
שלמה מולה: יכול להיות שהוא ישרת את ערוץ ה- IETV והוא בהחלט ייתן לו לחיות.
שלמה מולה: לא בטוח - -
ציון פיניאן: ההצעה שלך תעשה לזה קבורת חמור.
שלמה מולה: אני רוצה שאנחנו נלך בכמה צעדים.
שלמה מולה: אני לא רוצה להוסיף יותר מזה אבל אם הרשות השניה - -
קריאות: מועצת הכבלים.
שלמה מולה: מועצת הכבלים יבואו ויגידו – אנחנו נעשה מכרז פתוח, יכול להיות - -
יריב לוין: הם אומרים לך חד משמעית – אין להם דרך אחרת.
שלמה מולה: לכן אני אומר כדאי למנוע מראש מתן מראש לערוץ ITV, כבר מראש לקבוע, אני מציע לשנות את סעיף (ב) בניסוח המוצע.
שלמה מולה: אני מציע אפילו שלא נעשה את זה עכשיו אלא לקריאת שניה ושלישית אלא אם כן זה עלול להיות נושא חדש.
שלמה מולה: שלא יגידו שאנחנו מנסים לעכב את החוק.
ציון פיניאן: הסיפה שלך הכי חשובה – בואו נעביר את זה קריאה ראשונה.
שלמה מולה: אמרתי – אנחנו נעביר את זה קריאה ראשונה.
שלמה מולה: ואמרתי – ה - - שאני מציע אותו עלול להיות נושא חדש, ואני מציע שלא נצביע אלא נקיים עליו דיון.
שלמה מולה: לא נצביע היום.
שלמה מולה: אם לא יהיה נושא חדש, אני מציע שהייעוץ המשפטי - - את התשובה - -
אתי בנדלר: מאחר ואני לא יודעת מה הצעת אדוני אני ודאי לא יכולה להביע עמדה אם נושא מסוים עם שינוי מסוים אחרי הקריאה הראשונה ייחשב בידי ועדת הכנסת נושא חדש או לא.
אתי בנדלר: בכל מקרה, בוועדת הכלכלה אנחנו מכינים הצעות חוק גם לקריאה הראשונה, כפי שצריך, לא מעבירים הצעת חוק בלי דיון.
אתי בנדלר: אנחנו קרא ונשמע הערות לנוסח.
אתי בנדלר: זה אחרי שהוועדה תשמע הערות כלליות.
שלמה מולה: אז באיזה שלב מעבירים ניסוחים?
אתי בנדלר: הנוהל כאן הוא שקודם שומעים הערות כלליות ואחר כך קוראים ושומעים הערות לנוסח.
ניצן חן: האם אפשר להגיד הערה קצרה, כי חבר הכנסת מולה עוזב – לא מדובר בהצעת החוק הזו בהעברת כסף לערוץ ספציפי - לא IETV ולא שם קוד אחר.
ניצן חן: מדובר אך ורק בהעברת כספים לחברות הפקה על סמך אמות מידה אובייקטיביות, כמו שוועדת התמיכות היום, של מועצת הכבלים והלווין, ומשרד התקשורת, מחלקת לגופים משדרים על פי קריטריונים.
שלמה מולה: לכן על כמה וכמה הניסוח שאני אציע אותו – זה ניסוח שיפיג בדיוק את החששות שלך.
אתי בנדלר: מתי אתה מתכוון להציע - -
שלמה מולה: ברגע שנקרא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כל אני מברכת על ההצעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה חשוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לשאול – זה הולך להיות חוק חדש?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא נכנס לחוק התקשורת לגבי זיכיונות, רישיונות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הולך להית פה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי רוצה לשאול אותך, אדוני היושב ראש.
יריב לוין: הוא אמור להשתלב בתוך חוק התקשורת – בזק ושידורים, להוסיף לו סעיף 6לו1.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, הוא הולך להיות מעין מכרז כמו שיש לך מכרז לערוצים ייעודיים?
יריב לוין: הוא לא מייצר מכרז לערוץ שיש לו רישיון.
יריב לוין: הוא בא ואומר: ייצא קול קורא שאומר – יש לנו בקופה X כסף למטרה של עידוד הפקות בשפה האמהארית.
יריב לוין: מי שמעוניין לגשת – יכול, אבל אנחנו מתנים את האפשרות ליהנות מהכסף הזה בכך שמי שיקיים את ההפקות ישדר אותם בערוץ ייעודי שמשדר לפחוות 12 שעות ביום, 6 ימים בשבוע.
אתי בנדלר: זו אולי הכוונה, אבל הנוסח לא משקף אחד לאחד את מה שאדוני אומר
אתי בנדלר: כי אל"ף – לא מדובר כאן בכלל על ערוץ ייעודי, דבר שני – לא ברור אם זה להפקות או גם לשידורים – יש גופים משדרים ויש גופים מפיקים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מי מקצה אפיק לערוץ הזה?
אתי בנדלר: אני, למשל, כשקראתי, לא הבנתי שמדובר בערוץ ייעודי, וגם היום הערוץ הקיים הוא לא ערוץ ייעודי.
אתי בנדלר: אבל לערוץ ייעודי יש הגדרה בחוק התקשורת.
יריב לוין: אוקיי, יכול להיות שהמינוח הוא לא נכון, אני - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אם זה לא ערוץ ייעודי, בעצם – מה שמעניין אותי לדעת – מי מקצה אפיק לערוץ הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו שאלה אחת.
ניצן חן: זה לא אפיק, זה לא ערוץ.
ניצן חן: יש פה ערבוביה.
ניצן חן: אם היושב ראש יסכים - נעשה סדר – ראשית, אני רוצה לומר שהצעת החוק היא יותר מאשר מבורכת.
ניצן חן: אני, כניצן חן, רגולטור, אומר "יישר כוח" גם ליושב ראש וליוזמים כי מדובר פה במחיקת עוול, שלא לומר חרפה, מצוקה של 20 שנה, כי במקור, כאשר הערוצים הייעודיים יצאו לדרך הפקות מקומיות בשפה האמהרית היו חלק אינטגראלי מהפקות בשפה הרוסי, ואיכשהו, בעשור וחצי האחרונים שכחו את הדבר הזה ונשאר ערוץ 9 כפי שהוא, בלי לפגוע באף אחד.
אתי בנדלר: זו היתה החלטת הממשלה והוועדה בזמנו?
ניצן חן: גברתי היועצת המשפטית, כיוון שר לאחרונה פשפשנו בהחלטת הממשלה הקודמת מסוף שנות ה90, התשובה היא –כן.
ניצן חן: על פי חוק פלד, ההמלצה היתה – כולל בשפה האמהארית.
אתי בנדלר: תרשה לי –
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צר לי, אני, כמייסדת הערוץ לא זוכרת שהייתי צריכה לעשות משהו באמהארית.
ניצן חן: כשזה הגיע אליך מישהו כבר שכח אותם בדרך.
ניצן חן: כדי לעשות סדר, לא מדובר פה לא במציאת אפיק חדש או בהעברת כסף מכספי מדינה לחברה פרטית, מסחרית או ציבורית.
ניצן חן: מדובר פה בסך הכל בקיבוע מנגנון קיים שקיים היום בוועדת התמיכות, שאני במקרה גם היושב ראש שלה, שמדינת ישראל קובעת תכליות ציבוריות, כמו, למשל, שהיא מסבסדת שידור קהילתי ב- X מיליוני שקלים לשנה, כמו, למשל, שהמחוקק קבע שחדשות מקומיות זו תכלית ראויה, ולכן – מכספי התמלוגים משלמים 25 מיליון שקלים למען חדשות מקומיות.
ניצן חן: אותו הדבר כמו שמחלקים כספים לשידור קהילתי, 250 גופים משדרים מקבלים מימון ממשלתי על סמך אמות מידה מקצועיות שוועדת התמיכות קבעה.
ניצן חן: מי שקובע את התבחינים האלה זו ועדה משותפת על בסיס קריטריונים של משרד המשפטים, של משרד התקשורת, של נציג משרד האוצר – אין פה מחטף, לא במחשכים ולא לא במחשכים.
ניצן חן: מדובר פה בחלוקת כספים לחברות הפקה שיצרו הפקות מקומיות בשפה האמהארית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה זה ישודר?
ניצן חן: זה ישודר בכל ערוץ שיעמוד בקריטריונים שתקבע הצעת החוק הזו.
ניצן חן: הצעת החוק הזו יש בה מספר חורים, כי פעם אחת, כמו שהיטיבה לתאר אתי בנדלר קודם – אומרים – הפקה מקורית ופעם אחת אומרים – שידורים.
ניצן חן: שידורים זה כולל גם רכש זר, תכניות זרות, שאני מניח שהמחוקק לא היה רוצה לממתן תכניות כאלה שאין שם שום תכלית שבגינה המדינה צריכה לממן את זה.
ניצן חן: מה שאני מנסה לומר – הצעתי היא פשוט לממש את מה שוועדת השרים לענייני חקיקה עשתה.
ניצן חן: גם היא תמכה וברכה על החוק, ולקבוע שבתוך X זמן, לא הרבה, צוות מקצועי , בראשות הגורמים הרלבנטיים, יביא בפני הוועדה המכובדת מנגנון ברור, כתוב, דבר דבור על אופניו – מה הצעת החוק כוללת, ואיך מיישמים אותה הלכה למעשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להמשיך לשאול – תראה, אני חושבת שכמו שאמרה היועצת המשפטית: מה שאתה אומר לא כתוב פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם, מה שאתה אונר, שאם יש גוף הפקה שעומד בקריטריונים הוא יקבל חלק מהכסף ואז אנחנו עכשיו נתחיל לחפש איפה נשים את התכנים האלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאם כתוב פה שהערוץ אמור להביא אל הקהילה האתיופית מבט על מדינת ישראל ולקרב אותם, מה שעשינו בזמנו בערוץ 9 – בעצם, אם הם יצטרכו לחפש את התכנים האלה כל פעם במקום אחר, לא עשינו כלום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם כבר עושים הצעה כזו, אני לא מבינה למה אנחנו לא מקצים לנו ערוץ - -
קריאות: יש ערוץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל פה מדובר על זה שלא רוצים להעביר את זה לערוץ קיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קריאות: -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לי לא איכפת אם זה ערוץ כזה או ערוץ אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להציע פה כמה דברים: 1.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להקצות ערוץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הוא כבר קיים והוא יעמוד בקריטריונים, מצדי שזה יהיה הערוץ הקיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם הוא לא עומד בקריטריונים, שזה יהיה ערוץ אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 2.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לתרגם אותו לעברית - - אתי בנדלר: על איזה קריטריונים את - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא נכתב, אני דווקא מבסוטה מזה שלא צריך לעשות פה over ביורוקרטיה, וצריך לעשות את זה כמה שיותר מהר, אם אנחנו מחליטים להקים ערוץ, זה צריך להיות איזה ערוץ ייעודי, מסוים.
אתי בנדלר: יש היום ערוץ שהוא איננו ערוץ ייעודי.
אתי בנדלר: את אומרת – צריך להקים ערוץ ייעודי בשפה האמהארית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה מאד מאד חשוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להקצות אותו, לדעתי, לתקופה של X שנים, להחליט שזה 10 שנים, כי צריך לראות מה קורה – 4.5 מיליון זה הרבה כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות שאנחנו נראה שהאוכלוסייה לא מספיק מעורבת, אז נמשיך עוד 10 שנים או עוד 5 שנים – לא משנה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: או שנראה שהם כבר כל כך התערבבו, שאת ה – 4.5 מיליון האלה ניתן לחדשים שיגיעו – עולים ממקום אחר.
טל רוזנפלד: יש עולים שבאים
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז עוד יותר טוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז יבואו גם מפאלשמורה.
אברהם נגוסה: בימים האלה יש עליה.
אברהם נגוסה: גם אלה שהגיעו כבר, הם זקוקים לשפה האמהרית כי הם לא שולטים בעברית, אין ויכוח שיש צורך בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בעד, אני רוצה לעזור לכם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת שאם נעביר 4.5 מיליון עכשיו ואתם תתחילו לחפש – אם זה בערוץ 2 או שזה בערוץ 10 - -
יריב לוין: אני אולי לא הסברתי את עצמי שהערוץ משדר 12 שעות בשפה - - לא להגיע למצב שערוץ 2 ישדר - - -
ניצן חן: כרגע יש ערוץ אחד שעומד בקריטריונים אבל יכול מאד להיות שאחרי שהמדינה תחליט לממן ב- 4.5 מיליון שקלים לשנה יהיו שלושה ערוצים אתיופיים.
ניצן חן: הכסף לא - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אני מאד מצטערת – מה שאמרת עכשיו זה משהו לא רציני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו, ל-130 אלף איש נעשה - -
ניצן חן: לא, אני אמרתי שהכסף לא צבוע לערוץ אתיופי ספציפי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז עוד פעם – אתם מדברים על משהו אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת, לא איכפת לי - - מה שחשוב שזה יהיה בערוץ אחד.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה לומר פה שתי מילים.
אמנון רובינשטיין: מה שאת אומרת שזה מדויק, ואני גם אגיד משהו שמאר חבר הכנסת יריב לוין, לחזק פה את העניין.
אמנון רובינשטיין: היו ניסיונות לתת לאתיופים רצועות שידור שהגיעו לזה שבסופו של דבר הם קיבלו חצי שעה בטלוויזיה החינוכית ביום שישי ב-12 בצהריים, במשך שנים.
אמנון רובינשטיין: כי באמת כמו שאמר ניצן, הקימו את הערוצים הייעודיים, אמרו לאתיופים – תקבלו, אבל שכחו אותם מייד, , ערוץ 9 קיבל את הערוץ, והכל בסדר.
אמנון רובינשטיין: הערוץ הזה שקיים היום, שאני מייצג אותו למרות שהמנכ"ל שלו הוא בחו"ל, אז אני סמנכ"ל הערוץ ואני שותף אתו – הוקם כפרויקט חברתי.
אמנון רובינשטיין: הוא הוקם כי לא היה ערוץ ייעודי ולא נתנו לאתיופים את אותן זכויות שנתנו לשאר הערוצים הייעודיים.
אמנון רובינשטיין: הוא הוקם בלית ברירה בתור ערוץ פרטי.
אמנון רובינשטיין: חבל ששלמה מולה לא פה כי הוא יודע את זה והוא מתעלם מזה.
אמנון רובינשטיין: והוא הוקם כך כי היה צורך, והצורך הזה ברור לכולכם, שיהיה ביטוי לקהילה האתיופית בשפה שלהם, שיבטא גם את התרבות שלהם וגם יעזור להם בקשר עם מדינת ישראל.
אמנון רובינשטיין: וזה מה שהערוץ הזה עושה יום יום, 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.
אמנון רובינשטיין: ולכן הרעיון שחבר הכנסת שלמה מולה מעלה פה – אומר: נעשה רצועה כזו.
אמנון רובינשטיין: ניתן בערוץ 33 שעתיים, ולהוא ניתן עוד שעה בערוץ 2 וככה אנחנו נפזר - -
ציון פיניאן: זו לא כוונת החוק.
אמנון רובינשטיין: אני יודע, אבל זה מה שהוא הציע, וזה יתקע את כל הסיפור.
אמנון רובינשטיין: ולכן אני בא ואומר: נכון שאנחנו לא מוגדרים באופן משפטי כערוץ ייעודי, ולכן הקריטריון שנקבע בחוק הוא שמי שישדר בסופו של דבר את ההפקות, ומדובר על הפקות בשפה האמהארית, שלזה צריך לעזור – הפקות מקוריות בשפה האמהארית, שהערוץ לבדו לא מסוגל להפיק, כי אין לו תקציב - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה התקציב שלכם - - ?
אמנון רובינשטיין: התקציב שלנו כולו הוא 5 מיליון שקל בשנה, שזה התקציב הכי קטן לערוץ טלוויזיה שמשדר כל כך הרבה שעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה, תרומות?
אמנון רובינשטיין: הכסף בא ממנויים.
אמנון רובינשטיין: היום מחוברים לערוץ מתוך 18,000 בתי אב שמחוברים לשתי הפלטפורמות ל- HOT ו- YES, מחוברים לערוץ כ- 16 אלף בתי אב, לא כולל מרכזי קליטה, שיש להם, במועדונים, וזה לא כולל את הצבא, שזה פתוח גם להם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה עולים דמי מנוי?
אמנון רובינשטיין: דמי מנוי זה 16 שקל לחודש, כאשר הערוץ מתחלק בזה 50-50 עם הפלטפורמות.
אמנון רובינשטיין: זאת אומרת, דמי מעבר שאנחנו משלמים זה 50% או 45% במקרים מסוימים – עם הפלטפורמה.
אמנון רובינשטיין: זאת אומרת, אנחנו מקבלים רק חצי מה- 16 שקל.
אמנון רובינשטיין: אז אפשר להבין שכל התקציב שלנו שבא ממנויים הוא בערך 20% מהתקציב של הערוץ.
אמנון רובינשטיין: כל השאר בא מזה שיש לנו שיתופי פעולה עם כל מיני גופים, כי כמו שנאמר – פרסומות אנחנו לא יכולים - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תוכן שיווקי?
אמנון רובינשטיין: זה לא תוכן שיווקי.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עושים תכניות עם משרדי ממשלה, קצת, שצריכים לעשות איזו הסברה, קמפיינים - - קצת קיבלנו כסף מגופים כמו הג'וינט ובזמנו גם קצת מהסוכנות.
אמנון רובינשטיין: וכל השאר אנחנו מחזיקים על הגב, הערוץ שלנו – ואני אגיד לכם עוד משפט אחד שהוא מאד משמעותי – אנחנו בעד שיקימו 60 ערוצים כאלה.
אמנון רובינשטיין: אני לא רואה, אין לנו שום בעיה.
אמנון רובינשטיין: אין לנו בעיה של תחרות.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא מנסים להתחרות או להגיד שאף אחד לא יעשה.
אמנון רובינשטיין: מי שרוצה – היוזמה ברוכה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו משדרים אמהארית 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע, וזה הרעיון הנכון, שיהיה ערוץ, ויום אחד אולי יהיה עוד ערוץ, שישדר לקהילה האתיופית בשפה שלהם, בתור ערוץ טלוויזיה.
אמנון רובינשטיין: הדבר הקריטי הוא המימד של הזמן.
אמנון רובינשטיין: אנחנו גוררים את הסיפור הזה הרבה הרבה זמן.
אמנון רובינשטיין: – הערוץ הזה הוקם לפני 4 שנים.
אמנון רובינשטיין: הוא בקשים איומים, ואנחנו גם הודענו לשר התקשורת, בזמנו, שאם לא יהיה פתרון מהיר – אנחנו הולכים לסגור אותו.