GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליטבינוף: עם זאת, תוך כדי קבלת החלטה על הפתרון לגבי הסוגיה של עליית המפלס והקציר, גם הובלת ההחלטה על קרן שתהיה לפיתוח האזור ופיתוח ים המלח, אני חושב שהפיתוח הוספה של עוד אטרקציות וחדרים יכולים לתרום לנגב עוד 20,000 מקומות עבודה, וראינו כמה כל חדר יכול לתרום מבחינת מקומות עבודה והר הזה חשוב מאין כמוהו.
ליטבינוף: עם זאת, אני רוצה להגיד שקמו בתי המלון גם בשנת 1995, וכשהייתה החלטה על הפתרון הזמני אז, בסביבות 1995, עד שנת 2000 הוכפלה כמות בתי המלון והיו מענקים.
ליטבינוף: היה סדר גודל של כ-2,000 חדרי בתי מלון והיום יש כ-4,000 חדרים.
ליטבינוף: זה קרה באותה החלטה.
ליטבינוף: לכן אנחנו חושבים שאם ההחלטה הזאת מתממשת והחלטת השר תתקבל בישיבת הממשלה, אנחנו צפויים להכפלה של חדרי המלון באזור ים המלח ויגיעו יזמים שמעוניינים להגיע לאזור.
ישראל אייכלר: זה קשור לסיפור של ה-6 מיליארד או שאתה מר במנותק?
ליטבינוף: לא, זה שני רים שונים.
ליטבינוף: שישה מיליארד זה לפתרון של עליית המפלס, קרי קציר של הבריכה.
ליטבינוף: החלק השני זה קרן לעידוד התיירות ולפיתוח תיירותי.
ישראל אייכלר: יש לכם תוכניות באזורים שלא התמלאו עד היום?
ליטבינוף: יש לנו תוכניות להקמה של עוד כ-8,000 חדרי מלון, שזה 20,000 מקומות עבודה לנגב.
ישראל אייכלר: לא, שאלתי אם המיקום של הפיתוח הוא - - -
ליטבינוף: כן, כן.
סטס מיסז'ניקוב: בין חמי זוהר לבין עין בוקק.
סטס מיסז'ניקוב: , רק אתקן את הטעות הבסיסית - הפתרון הוא משולב.
סטס מיסז'ניקוב: הפתרון כולל את השיקום, שזה קציר מלח ופיתוח האזור, שזקוק לפיתוח היום.
סטס מיסז'ניקוב: זה משולב.
ליטבינוף: עם זאת, אני רוצה להגיד שהתפיסה התיירותית של ים המלח היא שונה.
ליטבינוף: כמו שהשר אמר, שיש סלוגן של תל-אביב, שהיא עיר ללא הפסקה, אז יום המלח זה הפסקה ללא עיר.
ליטבינוף: התפיסה התיירותית היא תפיסה שונה, אנחנו לא רוצים להביא את העיר לים המלח, אנחנו רוצים לשמור על תפיסה של רגיעה.
ליטבינוף: כמובן שצריכות להיות מסעדות טובות וספא טובים וכל המתקנים הטובים ביותר, אבל התפיסה היא תפיסה שונה.
ליטבינוף: לגבי הקזינו – גם אנחנו, המועצה, עשינו עבודה כלכלית לגבי המיקום של הקזינו, ואין לי בכלל ספק.
ליטבינוף: אנחנו הולכים להקים מרכז קונגרסים של 1,000 מקומות, צמוד למרכז הקונגרסים הזה צריך להיות קזינו, ואם יש מקום שהוא המקום הנכון ביותר להקים קזינו במדינת ישראל זה ים המלח.
ליטבינוף: יותר מזה, ההכנסות של הקזינו יכולות לממן את הקציר, יכולות לממן את הפיתוח ויכולות לממן גם את הפיתוח של הערים סביב האזור של ים המלח, קרי דימונה, ערד, ירוחם וכן הלאה.
ליטבינוף: כל זה בפיקוח ממשלתי ובפיקוח של מפעל הפיס.
ליטבינוף: שוב, אני רוצה להודות לשר ולמשרד.
ישראל אייכלר: תודה רבה ל ליטבינוף.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר למנכ"ל אגודת מורי הדרך, דן אגיון, לר.
דן אגיון: תודה רבה.
דן אגיון: ברשותך, אדוני היושב ראש, אריאל סטולר סגן יושב ראש האגודה יר בשמי.
ישראל אייכלר: אין בעיה.
אריאל סטולר: אני רוצה להודות לשר ולמשרד.
אריאל סטולר: בשנים האחרונות נעשתה עבודה רבה ואנחנו רואים את הצמיחה בתיירות.
אריאל סטולר: כל מאמצי השיווק אכן עוזרים.
אריאל סטולר: מורה דרך הוא מקצוע, כמו שהמשרד והשר אמרו לפני רגע, ההכשרה מאוד חשובה.
אריאל סטולר: זה מקצוע שלומדים במשך תקופה ארוכה, עם הכשרה ארוכה מאוד.
אריאל סטולר: זה המקצוע היחיד בתעשיית התיירות שמחייב רישיון.
אריאל סטולר: מה שקורה, בשנים האחרונות תעשיית ההדרכה עוברת, בחסות המשרד, למדריכים שאינם מדריכים מוסמכים – אם זה לכמרים או סטודנטים או כל מיני אחרים.
אריאל סטולר: המהלך הזה מביא לאובדן הכנסה.
ישראל אייכלר: הכמרים לא צריכים להתפרנס?
אריאל סטולר: צריכים, רק שהם לא ישראלים.
אריאל סטולר: אנחנו לא מרים על ישראל, אנחנו מרים על אנשים שבאים מחו"ל, בלי קשר לקבוצות, בלי שום הכרות עם הקבוצה.
אריאל סטולר: אנחנו מרים על כ-30% מהקבוצות אשר אינן מודרכות על-ידי מורי הדרך.
אריאל סטולר: החוק לא נאכף בעניין הזה ויש פגיעה במורי הדרך.
אריאל סטולר: מורי דרך שהוכשרו יושבים בבית ולא עובדים כאשר מי שעובד במקומם זה עובדים זרים שמגיעים מבחוץ.
אריאל סטולר: יש כוח אדם גדול מאוד שהוכשר ורוצה לעבוד בתעשייה הזאת ולא עובד.
אריאל סטולר: יש שביעות רצון גבוהה, הסכמה ואקדמיזציה, אבל מורי הדרך יושבים בבית למרות שמספר התיירים עולה.
אריאל סטולר: רוב מורי הדרך שסיימו קורס מורי דרך לא עובדים בתור מורי דרך.
אריאל סטולר: יש כ-6,000 רישיונות מורי דרך, מתוכם פחות מ-2,500 עובדים כי העבודה לא בטוחה, היא ניתנת לאחרים.
אריאל סטולר: מעבר לכך, יש פגיעה כלכלית במדינת ישראל.
אריאל סטולר: יש לנו פה נספח עם נתוני רקע.
אריאל סטולר: אנחנו מרים על כ-200 מיליון שקלים שההדרכה מכניסה בשנה, ואנחנו מפסידים בערך 60 מיליון שקלים הכנסות בגלל הדרכה לא חוקית.
ישראל אייכלר: נרצה לשמוע את תשובת המשרד בעניין העובדה שאתה מציין שאלפי מורי דרך יושבים בבית.
ישראל אייכלר: יש כל כך הרבה תיירים, ואין למורי הדרך עבודה אתה אומר.
ישראל אייכלר: נבקש שהמנכ"ל ישיב עכשיו?
לאה ורון: אולי המנכ"ל ירשום את כל השאלות ואחר כך ישיב.
ישראל אייכלר: אז לפני שניתן למנכ"ל להשיב ניתן את רשות הדיבור למר עמי אתגר, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות.
עמיהוד אתגר: אני חושב שהמצגת של השר דיברה בעד עצמה.
עמיהוד אתגר: אנחנו, כמובן, מצטרפים לברכות.
עמיהוד אתגר: אני רוצה להדגיש כמה רים.
עמיהוד אתגר: אחד, הפעילות של המשרד בשנים האלה נעשית בשיתוף עם הסקטור הפרטי, וזה ר חשוב.
עמיהוד אתגר: הבנייה של התוכניות האלה נעשית בשיתוף עם הסקטור הממשלתי, כשהמשרד לא מנותק מהעבודה של הסקטור הפרטי.
עמיהוד אתגר: הוצג כאן חזון, ואני חושב שלא במקרה בכל הדיונים שאני מכיר מהעבר ישנה הבנה בין סקטורים שונים – קואליציה ואופוזיציה, דתיים וחילוניים - על חשיבות והתרומה של התיירות.
דוד רותם: זה כי יש שר שיודע לנווט את העניין הזה.
עמיהוד אתגר: אני רוצה להדגיש בקיצור שני חזונות מאוד משמעותיים לפיתוחה של מדינת ישראל בקנה מידה שהוא לא במהלך עסקים רגיל: הנושא של ים המלח והנושא של תוספת של 20,000 חדרי בתי מלון.
עמיהוד אתגר: שני הפרויקטים האלה יחד, שמרים על פרישה של בתי מלון גם בירושלים, ים המלח ומקומות אחרים, זה שינוי של מדינת ישראל, זו לא אותה מדינה.
עמיהוד אתגר: השאלה היא בסופו של ר לא החלטה שהשר קיבל, שהיא מאוד טובה וכולנו מחזקים אותו, אלא איזה גיבוי יהיה לו מוועדת הכלכלה, מוועדת הכספים ומהממשלה להעביר את ההחלטות האלה, כי ההחלטות האלה בסופו של ר הן לא בידיים של השר בלבד.
עמיהוד אתגר: אנחנו קוראים כאן לוועדת הכלכלה, לקואליציה, לאופוזיציה ולממשלה לעשות שהרים האלה אכן יתממשו.
עמיהוד אתגר: עוד נושא, שקשור לתיירות כתעשיית ייצוא – אני רוצה להדגיש את זה בוועדת הכלכלה כי מן הסתם יהיו פה דיונים שקשורים להיחלשות של הדולר.
עמיהוד אתגר: אנחנו, כתעשיית ייצוא, חושבים שיש חשיבות מאוד גדולה שיהיה פתרון לנושא הזה בדרכים כאלה ואחרות – אני לא רוצה להיכנס כאן לדיון מפורט איך עושים את הרים האלה.
עמיהוד אתגר: אבל בכל מקרה, שתעשיית התחרות תוכל להתחרות בצורה טובה יותר.
עמיהוד אתגר: בסופו של ר אין לה ברירה אלא למכור את מדינת ישראל בדולרים, העולם לא רוצה ולא יכול לקנות את ישראל בשקלים ואם ימכרו את זה בשקלים עדיין זה יתייקר בדולרים.
עמיהוד אתגר: אנחנו נמצאים בתחרות מאוד גדולה מול המדינות השכנות ומול הכיס של התייר מכל המדינות האחרות בעולם, וחשוב מאוד שוועדת הכלכלה תיתן את הפתרונות הנכונים לכל תעשיות הייצוא, ובכלל זה לתעשיית התיירות.
עמיהוד אתגר: ועוד הערה אחת, מה יקרה אם הרים האלה לא יקרו, במיוחד לגבי התוספת של בניית בתי מלון?
עמיהוד אתגר: נהיה בסיטואציה שבה נפסיד תיירים למדינות שסביבנו, וכתוצאה מהר הזה התיירים ישתכנו במדינות שכנות, כמו מצרים, ירדן, קפריסין וטורקיה, ויבואו לישראל לתיירות יום.
עמיהוד אתגר: אנחנו רואים את זה קורה גם עכשיו ואנחנו מעריכים שפיתוח של תשתיות תיירות בתוך מדינת ישראל, עם תוספת חדרים, זה הכרח לכך שלא נהפוך להיות חצר אחורית של התיירים שיהיו במדינות מסביב ולא ישהו בישראל.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך על הרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לחבר הכנסת יריב לוין לר, לפני שהמנכ"ל יענה.
ישראל אייכלר: בבקשה, חבר הכנסת לוין.
יריב לוין: אל"ף, אני מברך את השר.
יריב לוין: בתחום התיירות אנחנו מרגישים תנופה חשובה, שיש לה תופעות רוחביות לא רק בנושאים הכלכליים, אלא אני רואה בזה גם מנוף הסברי ממדרגה ראשונה.
יריב לוין: בעניין הזה טוב היה אם הענף הזה היה מקבל את הקצאת המשאבים שהוא צריך משום שהערך שלו הוא ערך כפול: הוא גם כלכלי וגם הסברתי כלפי חוץ, ר שהוא חיוני, כמובן.
יריב לוין: אני מבקש להתייחס לנקודה של מורי הדרך, שהיא נקודה כואבת ונדמה לי שנציגי הארגון דיברו כאן – לזכותם ייאמר – בעדינות ובהדרת כבוד.
יריב לוין: אני ארשה לעצמי להיות קצת פחות עדין.
יריב לוין: אני חושב שהמצב הזה הוא שערורייה שמוכרחים לשים לה סוף.
יריב לוין: מעבר לנושא הכלכלי והנושא של פרנסה ותעסוקה, נוצר פה מצב שתיירים שמגיעים אלינו, במקום לשמוע, לראות וללמוד את העובדות כפי שהן, מקבלים מין מסע תעמולה שמציג נרטיב הפוך לחלוטין, ממניעים לאומניים של הצד השני וצריך לומר את הרים בצורה הברורה ביותר.
יריב לוין: כאשר לוקחים אותם לסיורים, במקום להראות להם את הישגיה של מדינת ישראל ולהסביר להם את ההיסטוריה של המקום והארץ, מסבירים להם ומספרים להם על כל מיני רים אחרים.
יריב לוין: הר הזה הוא ר שאף מדינה לא הייתה מרשה שיקרה בתחומה, לא מצד אזרחים שלה ובטח ובטח לא מצד אנשים שמגיעים מבחוץ ומדריכים את הקבוצות האלה.
יריב לוין: אני חושב שבנושא הזה חייבת להיות התערבות רגולטורית מהירה של המשרד.
יריב לוין: לא רק במישור של עמידה על כך שקבוצות יהיו מלוות אך ורק עם מורי דרך בעלי רישיון וכן הלאה, אלא גם באופן שבו ניתן הרישיון ומערך ההכשרה וההשתלמויות, באופן כזה שקבוצה שתודרך על-ידי מורה דרך תקבל את התמונה האמיתית של מדינת ישראל וההיסטוריה של הארץ הזו ולא כל מיני רים אחרים.
דוד רותם: אגיש הצעת חוק.
ישראל אייכלר: זהו, אני רוצה לשאול אותך איך אתה מיישם את זה.
ישראל אייכלר: בפעם האחרונה שאני נסעתי עם מורה דרך שהכתיבו לי הייתה ב-1990 כשנסעתי לברית-המועצות, ואז הביאו לנו מדריך שהיה צמוד אלינו ולקח לנו את הדרכונים.
ישראל אייכלר: מאז שהשתחררה ברית-המועצות - - -
דוד רותם: וזה היה רע?
ישראל אייכלר: אני אומר לך שמאז שהשתחררה ברית-המועצות אף אחד לא אמר לי מי יהיה מורה הדרך שלי, לא באוקראינה ולא - - -
דוד רותם: מורה הדרך ההוא היה רע?
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד שמאז אף אחד לא אמר לי, אז איך אתה תגיד לאנשים מי יהיה מורה הדרך שלהם?
אריאל סטולר: בכל מדינה אחרת זה גם קיים, גם בספרד, גם בפולין וגם באיטליה.
יריב לוין: הר הזה מקובל בעולם ויש לא מעט דרכים לחייב ברישוי ולעשות מערכת מסודרת בעניין הזה.
יריב לוין: אני חושב שהמשרד חייב לתת על העניין הזה את הדעת ולייצר איזשהו מנגנון משום שאחרת אנחנו יוצאים מצב שבמו ידינו אנחנו מביאים הנה את התיירים כדי להסביר להם בדיוק הפוך ממה שאנחנו רוצים שהם יידעו ומייצרים במו ידינו שגרירים שליליים לישראל במקום ההיפך.
יריב לוין: את הר הזה צריך למנוע ואפשר למנוע.
ישראל אייכלר: תודה רבה לחבר הכנסת יריב לוין, אני בטוח שהמנכ"ל יתייחס גם לזה.
ישראל אייכלר: אחרון הדוברים, מנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות.
ישראל אייכלר: אם אפשר, ממש בדקה.
אהוד פלג: דקה תספיק לי, תודה.
אהוד פלג: קודם כול, אני רוצה להצטרף לברכות על העשייה היפה והמרשימה שהוצגה בפנינו.
אהוד פלג: הייתי רוצה להתייחס לתחום שלא עלה פה, וזה תחום התיירות היוצאת.
אהוד פלג: זו נקודה כאובה שעולה, לצערנו, מדי פעם כאשר סוכן נסיעות או גורם תיירותי שמקבל כספי לקוחות פושט את הרגל או נקלע לקשיים כספיים ולא מסוגל לספק את מה שהובטח, והתיירים היוצאים - כלומר, הצרכנים הישראלים - נשארים מול שוקת שבורה.
אהוד פלג: טיפל בנושא הזה חוק שירותי תיירות משנת 1976 והורה על הקמת קרן להבטחת כספי לקוחות.
אהוד פלג: הקרן הזה דה פקטו לא פועלת מסיבות שונות, שאני לא רוצה להרחיב עליהן את היריעה, אבל זה דורש התערבות של שר התיירות כדי לחלץ את הנושא הזה, שפוגע בהרבה מאוד צרכנים ויש לו פתרון.
ישראל אייכלר: תודה רבה למנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות.
ישראל אייכלר: עכשיו נבקש ממנכ"ל משרד התיירות, מר נועז בר ניר, שישיב לנושאים שהוצגו בוועדה.
נועז בר ניר: אני מודה ליושב ראש ולממלא מקום היושב ראש על הדיון.
נועז בר ניר: ברשותכם, אשיב בראשונה על נושא מורי הדרך.
נועז בר ניר: יש רגולציה מאוד ברורה בתחום מורי הדרך ויש אכיפה.
נועז בר ניר: המשרד מאמין וחושב שכדי שתייר יקבל את השירות הטוב ביותר צריך לר אתו בשפה שלו.
נועז בר ניר: עצם העובדה ש-99% מהתיירים שיוצאים מפה הם שגרירים של רצון טוב, זה בין היתר שהם נהנים מהארץ והם מקבלים את ההדרכה בשפתם.
נועז בר ניר: ההיתרים שניתנו לעבודה ללא ישראלים הם רק לסינים וקוריאנים, שזה שווקים שצמחו במהירות ולא הייתה בידי מורי הדרך הישראלים האופציה והאפשרות לתת להם את השירות הזה.
נועז בר ניר: לכן, מדובר רק על שתי הקבוצות האלה.
נועז בר ניר: דרך אגב, יש לא מעט מורי דרך ישראלים ממזרח העיר, ממקומות אחרים.
נועז בר ניר: הם מורי דרך, עברו את המסלול הנדרש ממורי הדרך ואני לא יכול להכתיב לאף סוכן את מי לקחת.
נועז בר ניר: כל מי שיש לו רישיון זכאי למכור את עצמו ואני לא יכול להגיד לסיטונאים את מי לקחת ואת מי לא.
נועז בר ניר: כמו שאמר חבר הכנסת אייכלר, הסיטונאים בוחרים בעצמם ואם זה מישהו שיש לו רישיון או היתרים בסינית או בקוריאנית – זה מקובל.
נועז בר ניר: מספר התיירים עלה.
נועז בר ניר: היו לנו המון צווארי בקבוק, חיפשנו בנרות מורי דרך בכל מיני שפות.
נועז בר ניר: היו חסרים מורי דרך, ויכול להעיד על זה עמי אתגר, בגרמנית, איטלקית ולא מעט שפות אחרות.
נועז בר ניר: יש תלונות קשות מצד הסיטונאים על כך שחסרים מורי דרך.
נועז בר ניר: זה נכון, יש מורי דרך בשפות מסוימות - מורי הדרך דוברי העברית - שלא נהנים מגל התיירות, צריכים ללמוד שפות נוספות.
נועז בר ניר: משרד התיירות היום נקט מהלכים לסבסוד מורי דרך בשפות שחסרות ואני בהחלט רואה גידול ברישום כתוצאה מכך.
נועז בר ניר: אני מקווה שנוכל לתת באמצעות ישראלים את השירות הזה.
נועז בר ניר: אני חייב להגיד שלמורי הדרך הישראלים סייענו גם בקטע של הגדלת מספר התיירים ובשנה האחרונה אנחנו מאפשרים לכ-200 מורי דרך להיכנס לבית לחם, ר שלא היה.
נועז בר ניר: זאת אומרת, אם אני רואה את כל הכיוון הזה, אז אני חושב שבעצם זה שאנחנו נותנים את השירות הזה בשפתם של האנשים, מגדילים את השוק ונותנים להיכנס לבית לחם, אנחנו משפרים את התעסוקה.
יריב לוין: היום יש חובה לקבוצה שתהיה מלווה על-ידי מורה דרך מקומי או שזו אפשרות?
נועז בר ניר: יש חובה.
יריב לוין: והיא נאכפת?
נועז בר ניר: זה נאכף.
נועז בר ניר: לא מצאנו הרבה מקרים.
נועז בר ניר: יש נקודה נוספת, שאולי אתה מתכוון אליה, הסוגיה של כמרים שהם מורים רוחניים.
לאה ורון: הם מלווים על-ידי מורה דרך מקומי?
נועז בר ניר: הם לא בהכרח מלווים על-ידי מורה דרך מקומי, אם הם מדריכים באתרים שמוגדרים כאתרים רוחניים.
נועז בר ניר: באתרים רוחניים, באתרי נצרות, אין חובה של מורי דרך ובג"ץ נתן את ידו להסדר הזה.
נועז בר ניר: אנחנו עובדים בשיתוף עם אגודת מורי הדרך ודואגים שאותם כמרים, אותם רועים רוחניים, ידריכו רק באותם אתרים רוחניים.
נועז בר ניר: כל אתר שהוא לא שנוי במחלוקת והוא לא אתר רוחני, צריך וחובה שתהיה הדרכה של מורה דרך, ואנחנו מקפידים על זה.
יריב לוין: בכמה מקרים ננקטו צעדים נגד חברות שלא השתמשו במורי דרך בשנת 2010?
נועז בר ניר: למיטב זכרוני מקרים בודדים.
נועז בר ניר: בביקורות שלנו – ויש לנו יחידת ביקורת שעושה ביקורות כאלה, לעתים בשיתוף אגודת מורי הדרך - לא היו הרבה מקרים.
נועז בר ניר: היו מקרים די בודדים של מורי דרך שנתפסו מדריכים ללא רישיון.
דן אגיון: אני יכול להגיד לגבי מארגני התיירות הנכנסת, שהם המעסיקים של מורי הדרך - 99% מהעבודה נעשית עם מורי דרך בעלי רישיון שהשכר שלהם משולם לפי הסדר קיבוצי בין אגודת מורי הדרך ולשכת מארגני התיירות הנכנסת לישראל.
עמי אתגר: גם אני יכול להעיר איזו נקודה קטנה – עיקר הבעיה, שאנחנו מרגישים אותה בהיקפים הגדולים, ההיקפים שיש להם גם משמעות כלכלית רצינית, זה בקבוצות הצלייניות ששם ישנו סחף.
עמי אתגר: זה כבר מזמן עבר מהנושא של רק רועים רוחניים ומגיע לכל מיני סטודנטים לתיאולוגיה שנמצאים פה על בסיס זמני כזה או אחר או כל מיני אנשים שעושים לפרנסתם ומגיעים מחו"ל עם הקבוצה.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה בקשר לרישיון עצמו.
ישראל אייכלר: כל אזרח יכול לקבל רישיון מורה דרך?
נועז בר ניר: אחרי שהוא עובר את התהליך, כל תושב יכול לקבל את הרישיון.
נועז בר ניר: זה לימודים, בחינות, בחינות בעל-פה, יש תהליך ארוך.
נועז בר ניר: תהליך ההכשרה של מורי הדרך בישראל הוא אחד מתהליכי ההכשרה היותר קשים בעולם, ובזכות זה שיש לנו מורי דרך ברמה כזאת גבוהה שביעות הרצון של התיירים מאוד גבוהה, כי אלה מורי דרך מאוד איכותיים.
יריב לוין: הרישיון הוא לכל תושב או לכל אזרח?
נועז בר ניר: תושב.
יריב לוין: למה אתם לא מגבילים את הרישוי רק לאזרחים?
יריב לוין: הרי אנחנו יודעים בדיוק איפה הבעיה.
יריב לוין: בואו, נשים את הרים על השולחן, לא נטאטא את העניין מתחת לשטיח.
יריב לוין: הבעיה היא שבאים אנשים ממזרח ירושלים וממקומות אחרים, לוקחים את התיירים ומספרים להם מה שמספרים להם.
יריב לוין: שם הבעיה.
יריב לוין: כולנו יודעים את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תוכן, הבעיה היא תוכן.
יריב לוין: עברתי ליד קבוצות ושמעתי במו אוזניי מה אומרים להם.
יריב לוין: זה איום ונורא.
סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת לוין, אנחנו לא נמצאים בוואקום.
סטס מיסז'ניקוב: לא היית בתחילת הדיון כשפירטתי את הסיבות למה מדינת ישראל היא לא בדיוק חלום חייהם של התיירים, למרות כל מה שאנחנו מספרים לעצמנו על פניני תיירות וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: ישנם רים שלא תלויים בנו ויש אחרים שכן תלויים בנו, שבגללם זה לא דווקא חלום חייהם להגיע אלינו.
סטס מיסז'ניקוב: יצרנו סיבה למה בכל זאת, למרות הסיבות האלה, כן להגיע אלינו.
סטס מיסז'ניקוב: אחת הסיבות היא שאנחנו ארץ הקודש.
סטס מיסז'ניקוב: ארץ הקודש, וזה חשוב, זה לא מדינת ישראל כשלעצמה, זו יחידה גיאוגרפית.
סטס מיסז'ניקוב: זה גם בית לחם, זה גם יריחו וגם מקומות אחרים.
סטס מיסז'ניקוב: אחת הסיבות שמגיעים אלינו, למרות התדמית השלילית שמוקרנת כל בוקר ב-CNN וב-BBC ולמרות הפוליטיקה הגואה סביבנו ולמרות המשבר המתמשך בשער הדולר אצלנו, שפוגע בתיירות, ולמרות המשבר הכלכלי העולמי ולמרות זה שאנחנו יקרים בהרבה מאוד שירותים שאנחנו מעניקים - בגלל נושאים אובייקטיביים, בגלל כוח עבודה יותר יקר ובגלל קרקע מוגבלת וכך הלאה - אחד הרים שבכל זאת מניע את האנשים להגיע אלינו זה המעבר החופשי בין המקומות הקדושים: בין ירושלים לבית לחם, אחר כך לנצרת, אחר כך ליריחו וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: אחד הרים שאני משמיע בסיורים שלי ברחבי העולם הוא שבזכות קצה של הקצה של השת"פ עם הרשות הפלסטינית בתחום התיירותי והכלכלי אנחנו מצליחים להביא את תנועת התיירות, למרות התדמית הפגועה שלנו.
סטס מיסז'ניקוב: שים לב, שנת 2010 מבחינת תדמית מדינת ישראל הייתה על הקרשים ומבחינת התיירות היינו בשיא השיאים.
סטס מיסז'ניקוב: בכל שנות מדינת ישראל לא היה כזה ר.
סטס מיסז'ניקוב: איך?
סטס מיסז'ניקוב: כי אנחנו מצליחים ליצור מצב נורמלי בכל הבלגן הלא נורמלי הזה.
סטס מיסז'ניקוב: וכששואלים אותי: האם יש לכם שיתוף פעולה פורה עם הרשות הפלסטינית?
סטס מיסז'ניקוב: קודם כול אנחנו מציינים את שיתוף הפעולה בתחום הוראת הדרך.
סטס מיסז'ניקוב: כן, יש לנו הסכם שמאפשר למורי הדרך שלנו, ששייכים לאגודת מורי הדרך, להגיע לבית לחם ולהדריך שם, ובמספרים הרבה יותר פחותים אנחנו מאפשרים למורי הדרך שלהם להגיע אלינו, כולל במזרח ירושלים, כולל הוראה של תושבי מזרח ירושלים, במספרים הרבה יותר מוגבלים מאשר מורי הדרך שלנו שמדריכים שם.
סטס מיסז'ניקוב: אבל בלי ההדדיות הזאת אנשים לא יבואו.
סטס מיסז'ניקוב: אנשים יבינו שאין פה מעבר חופשי, שיש פה א-נורמליות, שארץ הקודש – היחידה הגיאוגרפית – בסגר, ופשוט יעדיפו את המקומות האחרים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לשמור על איזון.
סטס מיסז'ניקוב: ותאמין לי, אני הרי שייך לאותו מחנה כמוך, ואם אני אומר לך את זה, זה בדוק.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עושים את זה, אנחנו שולחים אנשים סמויים שלנו כדי שיבדקו מה מספרים לאנשים, איזה מסרים.
סטס מיסז'ניקוב: תאמין לי, למרות כל השמועות האלה, לא תפסנו אנשים, גם ממזרח ירושלים, שמקלקלים לנו כל כך הרבה.
סטס מיסז'ניקוב: לגבי זה שאנשים יושבים בבית, אז הרבה מאוד אנשים רוצים להיות מורי דרך ובינתיים אין מספיק תיירים לכל מורי הדרך האלה.
סטס מיסז'ניקוב: זה עצוב, אבל אם נמשיך במגמה שהתחלנו אז יכול להיות שיבוא לפה חמישה מיליון תיירים ואז לכל מורה דרך שיושב כרגע בבית תהיה תעסוקה.
סטס מיסז'ניקוב: זה לא הקריטריון, הקריטריון הוא באמת שיבואו, שירגישו שאנחנו מדינה נורמלית ויבואו.
נועז בר ניר: בנושא של כנסים יש התעוררות חיובית בשנים האחרונות, אבל זה עדיין נושא שמצריך שיווק, מצריך חשיבה ארוכת טווח.
נועז בר ניר: אנחנו עובדים בשיתוף עם התעשייה על הקמת לשכת כינוסים שתרכז את הנושא הזה, תמכור את ישראל בעולם, כמו שמדינות אחרות מוכרות את עצמן.
נועז בר ניר: זה נושא שאני צופה בו עלייה בעתיד.
נועז בר ניר: התחזקות השקל היא בעיה שמדאיגה אותנו מאוד בתחום הזה.
נועז בר ניר: אנחנו הופכים להיות פחות תחרותיים בעולם.
נועז בר ניר: אנחנו צריכים לעשות פה עבודה משולבת, עם מהלכים לצמצום ההוצאות הרגולטוריות העודפות כי, כפי שהציגו המלונאים, יש לנו בעיה של הוצאות עודפות בתחומים שונים, שאנחנו צריכים להפחית.
נועז בר ניר: צריך יהיה לעשות מהלך משותף כדי לשפר את התחרותיות כי בסך הכול אנחנו מתמודדים בשוק בין-לאומי והמצב הזה הוא רע מבחינתנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא ענית לי על הנושא של תיירות פנים.
סטס מיסז'ניקוב: לא היית פה בהתחלה, אני התייחסתי לזה.
סטס מיסז'ניקוב: למשל, המשבר בקיץ שעבר עם טורקיה עזר הרבה, היה קמפיין שיצאנו אתו תחת הסלוגן: דווקא עכשיו חופשה בישראל.
סטס מיסז'ניקוב: הגדלנו את תיירות הפנים ב-4% בקיץ שעבר בהשוואה לקיץ שלפני זה ובהשוואה לקיץ של 2008, שהיה השיא הקודם בתיירות, בזכות הפטריוטיות של הישראלים שפתאום אמרו: טורקיה פאסה אז אנחנו בוחרים כחול לבן.
סטס מיסז'ניקוב: יצרנו דילים, מלונאים יחד עם טור-אופרייטור ועם מורי דרך.
סטס מיסז'ניקוב: מה שיוזיל מאוד חופשות בישראל זה, כמו שאמרתי, בנייה מזורזת של בתי מלון, כי אז ההיצע יהיה הרבה יותר גדול והמחירים ירדו.
ישראל אייכלר: מלונאות עממית יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש תפוסה של 60% בכל בתי המלון.
מיכאל דולמן: זה 70%.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 70% במקומות ספציפיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין יש 40%, 50% - - -
נועז בר ניר: אל תשכחי שתיירות זה עונתי.
ישראל אייכלר: את מרת על תיירות במחירים עממיים, ואת מרת על בתי המלון היקרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת איך אנחנו גורמים לישראלים לא לוותר על שום פיסה פה, קודם כול להיות - - -
סטס מיסז'ניקוב: אז אני אומר עוד פעם – אנחנו מספיק אטרקטיביים.
סטס מיסז'ניקוב: אם נוכל תוך זמן קצר לבנות עוד בתי מלון עממיים, לאו דווקא חמישה כוכבים - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש את זה בתוכניות?
סטס מיסז'ניקוב: ודאי, דיברתי על זה.
נועז בר ניר: זה הוצג, את פשוט לא ראית.
סטס מיסז'ניקוב: זה העוגן שלנו בשנת 2011.
סטס מיסז'ניקוב: המחירים יתחילו לרדת.
סטס מיסז'ניקוב: זה בדיוק כמו שאנחנו פותחים עכשיו קווי טיסות ממדינות שונות, כמו גרמניה ואוקראינה, אחרי שביטלנו את הוויזות, והמחירים התחילו לרדת.
סטס מיסז'ניקוב: התחלנו מ-800 דולר לכרטיס לאוקראינה, עכשיו אפשר להשיג גם ב-300 דולר.
סטס מיסז'ניקוב: את יודעת את זה.
סטס מיסז'ניקוב: זה כוחה של התחרות.
סטס מיסז'ניקוב: לכן אחד הרים האופרטיביים של החלטת ועדת הכלכלה הוא לקרוא למשרד האוצר לעזור למשרד התיירות בתוכניות להרחיב את היצע החדרים: לבנות בתי מלון חדשים וגם לנצל את אחוזי הבנייה בבתי המלון הקיימים ברחבי הערים.
סטס מיסז'ניקוב: דיברתי על זה בהרחבה, ואני חושב שזה צריך להיכנס גם להחלטה של ועדת הכלכלה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכבוד השר.
ישראל אייכלר: אנחנו נסכם את הישיבה בהודעת הוועדה: בהתאם למתחייב מסעיף 106 לתקנון הכנסת, דיווח שר התיירות, מר שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, לוועדת הכלכלה על תוכניות המשרד ופעילותו.
ישראל אייכלר: יש מחסור של 19,000 חדרי מלון בדרגות שונות.
ישראל אייכלר: הוועדה תקיים דיון מיוחד בנושא המלונאות לאחר שיתקבל דוח על מצב בתי המלון ובעיותיהם.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את יעד המשרד לתוספת של עוד מיליון תיירים תוך שלוש שנים.
ישראל אייכלר: יש צורך לפתח את אזור ים המלח לצורכי תיירות.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהשר לבחון דרכים לעידוד תיירות יהודית למקומות הקדושים ליהדות, בעיקר בירושלים ובגליל.
ישראל אייכלר: הוועדה שמעה את בעיית מורי הדרך הרבים שאינם מוצאים פרנסתם בשוק התיירות.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה בסיפוק את הצלחת משרד התיירות לבצע את מבצע ל"ג בעומר, כמו התיירות בחגים ובמועדים בירושלים בכותל המערבי ובכל המקומות אליהם באים תיירים בחגים לארץ.
ישראל אייכלר: תודה רבה, כבוד השר, תודה רבה לחברי הכנסת.
ישראל אייכלר: הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום שתי הצעות חוק, אחת הצעת חוק ממשלתית והשנייה הצעת חוק פרטית, של חבר הכנסת אורי אריאל.
כרמל שאמה-הכהן: שתיהן עוסקות בהסדרת הרעייה במקרקעי ציבור במדינת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: מקצוע הרעייה הוא מקצוע עתיק, אבל גם החוקים והנורמות שלפיהם הוא מוסדר במדינת ישראל לא פחות עתיקים והגיע הזמן לרענן אותם.
כרמל שאמה-הכהן: לפנינו שתי הצעות חוק שדומות, אך לא זהות.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הוא בעל חשיבות גם חקלאית, אבל לדעתי גם לאומית, אדמות המולדת שלנו לאט לאט באזורים מסוימים קצת נשדדות ולכן אנחנו נקיים היום דיון ראשוני בעקרונות של הצעות החוק ונתחיל במידת האפשר גם במלאכת החקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: המנהל הכללי של משרד החקלאות, בבקשה.
יוסי ישי: אני אקדים ממש בקצרה, אחר כך אפשר להיכנס לתוכן החוק.
יוסי ישי: הרעייה היא ממשק חשוב ביותר, לרעייה ולמרעה יש גם מטרות כלכליות וגם מטרות אקולוגיות.
יוסי ישי: המטרות הכלכליות זה אספקת מזון לבעלי חיים, זה מקור פרנסה בעיקר למגדלים בפריפריה, גם בדרום וגם בצפון, אבל למרעה יש גם מטרות אקולוגיות וחברתיות.
יוסי ישי: הוכח בכרמל שבמקום שיש מרעה אין שרפות, ולכן אחד הכלים למלחמה בשרפות זה המרעה.
יוסי ישי: גם בשמירת המגוון הביולוגי, אם מנהלים נכון את ממשק המרעה ועושים אותו בהתאם לכושר הנשיאה, אז גם משמרים את הצומח לדורות הבאים וגם מצמצמים את הפגיעה בחי.
יוסי ישי: המרעה גם נותן את הריאות הירוקות, את השטחים הפתוחים, הבלתי מופרים, ולכן חשיבותו רבה, גם מבחינה כלכלית, גם מבחינה חברתית, גם מבחינה אקולוגית.
יוסי ישי: כמו שאדוני אמר, הרעייה היא מקצוע עתיק, והרגולציה עתיקה גם היא, והמטרה כאן להציג ולחוקק חוק מודרני יותר שמטרתו לקבוע מנגנון של הקצאת שטחי מרעה בשקיפות, ביעילות, בשירות פתוח לכל, הקפדה על איזון אקולוגי, הקפדה על כושר הנשיאה ומערך של פיקוח ואכיפה.
יוסי ישי: זה החוק, אלה מרכיביו.
יוסי ישי: בשנים האחרונות הוכח שבלי רגולציה מסודרת, מוקפדת, עם מנגנון שמאפשר מצד אחד מתן היתרי רעייה ומצד שני מנגנון של בקרה ופיקוח, אפשר בקלות לאבד שליטה.
יוסי ישי: אנחנו נקלענו ונתקלנו בשנים האחרונות בלא מעט אירועים על סף הפלילי, או בפלילי, כאשר האלימות כאן גברה בתחום הזה.
יוסי ישי: יש מחסור מובנה בשטחי מרעה, מצד שני עדר הבקר ועדר הצאן גדלים ולכן אם צריך לקבוע מנגנון שיקבע רגולציה מאוד ברורה וכלים מאוד משמעותיים שמצד אחד יאפשרו מתן היתרים בצורה ברורה ושקופה, ומצד שני גם כלים לאכיפה ולנקיטת אמצעים כנגד אלה שמפרים את החוק.
יוסי ישי: הכלים שקיימים היום לא מספקים ומה שמוצע כאן אלה כלים שיקלו גם על צורת ההקצאה וגם על צורת האכיפה.
יוסי ישי: עד כאן כפתיחה.
יוסי ישי: היום יש שני מנגנוני מרעה, הם גם מצוינים כאן בחוק.
יוסי ישי: יש מה שנקרא מרעה עונתי, שזה בעיקר לצאן, כאשר מדובר במרעה קצר מועד, בתקופת השיא של יבול המרעה, בעיקר בדרום הארץ.
יוסי ישי: עיקר המשתמשים כאן הם מהמגזר הבדווי, בצורה מסודרת.
יוסי ישי: גם הסיירת הירוקה, גם הפיתוח, גם המשרד, אל"ף, בוחנים את כושר הנשיאה של שטחי המרעה, קובעים שטחים לגבי המבקשים, כאשר המבקשים צריכים לעמוד בתנאים מסוימים, של בריאות הצאן, ניהול ספרים וכאלה.