GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: מה זה קשור לדאון גרייד?
יוסי פלד: עושים פה חוקים, וכאילו זו זכות גדולה למדינת ישראל: "אנחנו יותר מאירופה".
יוסי פלד: במקום להיות אור לגויים, אנחנו כבר מסנוורים אותם.
יוסי פלד: זה מוגזם.
יוסי פלד: אנחנו צריכים ליישר קו עם העולם, ולא להגזים וליצור מצב כאילו במדינת ישראל קרתה תקלה ואומרים: אנחנו יותר מארצות הברית, יותר מאירופה, יותר מהמזרח הרחוק.
יוסי פלד: אנחנו באמת מדינה שהמרחב האווירי שלה לא כל כך בטוח.
יוסי פלד: שדה התעופה הוא לא מי יודע מה.
יוסי פלד: אפילו דלק לא ממלאים כמו שצריך, וכאשר לחברת תעופה יש תקלה במטוס אנחנו נעניש אותה יותר מאשר בכל העולם.
כרמל שאמה-הכהן: למה, מה הענשת אותה?
יוסי פלד: זו לא דוביי פה, עם כל הכבוד.
יהודית גריסרו: זו הענשה, והענשה לא מדתית.
יוסי פלד: הדבר הזה יתומחר.
יוסי פלד: חברות התעופה מיד יכניסו את זה למחיר.
יוסי פלד: זה סתם יקפיץ את המחירים.
יוסי פלד: אין פה כל היום תקלות.
כרמל שאמה-הכהן: אם תגיד ללקוחות ממגזר העסקים: "בואו תיסעו בחינם במחלקה הכלכלית", הם יטוסו?
כרמל שאמה-הכהן: תגיד להם: "בואו תטוסו בחינם לפגישה שלכם בניו יורק", הם יטוסו?
יהודית גריסרו: הם טסים.
יוסי פלד: אני אומר לך מניסיון, שאדם יטוס גם בקרגו אם הוא צריך להגיע לעבודה.
יוסי פלד: עם כל הכבוד, הבעיה לא נמצאת במחלקה הראשונה ולא נמצאת במחלקת עסקים.
יוסי פלד: הבעיה נמצאת במחלקה הכלכלית.
יוסי פלד: שם בדרך כלל יותר מתעללים בנוסעים.
יוסי פלד: להפוך עכשיו את הדיון בשביל להגן על אנשי עסקים – ואני טס לפעמים במחלקת עסקים – זה נראה לי מופרך.
יוסי פלד: איך אנחנו נעמוד מול העולם?
יוסי פלד: אנחנו פוגשים עמיתים בחו"ל.
יוסי פלד: מדינת ישראל לא יכולה להגזים עם הדרישות שלה ולהגיד: אנחנו יותר מהאירופאים, יותר מארצות הברית.
יוסי פלד: עשו שם מספיק חשיבה.
יוסי פלד: זו תעשייה מאוד מורכבת ויש הרבה מאוד תקלות.
יוסי פלד: לכאורה, בתקלה האחרונה של הדלק, החוק הזה היה פותח פה תביעות מטורפות נגד כל חברות התעופה.
יהודית גריסרו: למה לא?
יהודית גריסרו: ממש כן.
אתי בנדלר: אני מזכירה, שבתחילת דבריי אמרתי שצריך לקיים דיון לגבי סעיף הסיכול.
קרן כהן סעד: גם תיווצר כאן אפליה.
קרן כהן סעד: אני לא רואה את כל הגופים כאן מחילים את החוק הזה על כל החברות האחרות, שעליהם הפיצויים האלה לא חלים.
קרן כהן סעד: אין את זה באירופה, וזה לא חל עליהן.
קרן כהן סעד: עכשיו אנחנו נצטרך לפצות על שנמוך 100%.
קרן כהן סעד: אני תוהה, איך תהיה האכיפה על חברות זרות.
אתי בנדלר: למה את אומרת שזה לא יחול על חברות אחרות הפועלות כאן?
יהודית גריסרו: כי זה לא יחול.
יהודית גריסרו: זה מהניסיון.
קרן כהן סעד: הן לא בזירה כאן.
קרן כהן סעד: בסופו של דבר החברות הישראליות הן אלה שיספגו את כל הפיצוי הזה.
אתי בנדלר: אני לא מבינה למה את אומרת את זה.
אתי בנדלר: זה יחייב אותן באותה מידה כאשר מדובר בטיסות היוצאות מהארץ.
יוסי פלד: גם בביטול טיסות במכר מרחוק זה מחייב את כולם, אבל איכשהו כל החברות הזרות לא עושות את זה.
יוסי פלד: המדינה יודעת להתעסק רק עם הישראליים.
יוסי פלד: לא העמידו לדין אף חברת תעופה זרה על כך שהיא לא נותנת לבטל את כרטיס הטיסה ב-14 יום אחרי הרכישה.
יוסי פלד: או שאין מישהו במשרד התחבורה שיודע לכתוב באנגלית, או שלא רוצים להתעסק איתן.
יוסי פלד: אנחנו נשארים במצב בו כל החוקים בסופו של דבר נופלים רק על השוק הישראלי.
סלעית קולר: ואם כבר אנחנו עושים תחקיר, אז מאיימים עלינו בלשון הרע.
סלעית קולר: אם כבר עשינו תחקיר והוכחנו שיש בעיה גם עם החברות הזרות, אז אנחנו מקבלים איומים על לשון הרע שעשה התחקיר שלנו, שהוכיח שהן לא נותנות את כל האינפורמציה.
סלעית קולר: זה נכון שיש פה בעיה עם האכיפה.
סלעית קולר: כיוון שדנו שלושת רבעי שעה על מספר מועט של מקרים, אני רוצה להציע שלדיון בקריאה השנייה והשלישית יביאו נתונים על מחירי הכרטיסים.
אבנר גורדון: את תקבלי שלושה ספרי טלפונים.
סלעית קולר: זה בדיוק כמו שעשו בתקנה האירופאית.
סלעית קולר: הם לא המציאו שם את הדברים.
סלעית קולר: הם לא הלכו והמציאו את המספרים.
קובי זוסמן: אבל האירופאים ביצעו בדיקה, לא פחות מאיתנו.
סלעית קולר: אני מציעה שמשרד התחבורה יבצע את הבדיקה לקראת הדיון להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
קובי זוסמן: המסלול היחיד בנתב"ג יסיים את השיפוץ שלו בעוד שלוש שנים.
קובי זוסמן: מותר לי להגיד משהו בעברית צחה?
קובי זוסמן: למה מתלבשים כל הזמן על החברות הסדירות?
קובי זוסמן: למה מדברים כל הזמן על אנשי עסקים, כאשר כולם יודעים שהבעיה נמצאת בחברות השכר?
קובי זוסמן: שם אין סדר ואין ארגון.
קובי זוסמן: בחברה כמו אל על יש נהלים מסודרים.
קובי זוסמן: כאשר מטוס מעוכב או כאשר טיסה לא יוצאת בזמן, המערכת יודעת איך לתפקד ואיך לפצות את הנוסעים, הרבה לפני שמבקשים.
קובי זוסמן: הבעיה באמת נמצאת אצל חברות השכר.
קובי זוסמן: אם אנחנו שואלים, למה היום מטוסים מעוכבים בנתב"ג - ואני חייב להצטרף למה שאמר מר פתאל – אפשר לדבר על המסלול הבודד בנתב"ג, על סוגיית הדלק.
כרמל שאמה-הכהן: זו סוגיה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: בוא לא נבזבז זמן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים עכשיו על קטגוריה מאוד ספציפית: אדם קנה כרטיס טיסה למחלקה מאוד מסוימת, רוצה לטוס בצורה מסוימת, והחברה מחליטה בשבילו שהוא יטוס בצורה אחרת.
קובי זוסמן: אבל אלה יוצאים מן הכלל שלא מעידים על הכלל.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה לאחוז את המקל בשני קצותיו.
כרמל שאמה-הכהן: מצד אחד, אתה אומר שזו בעיה קטנה וספציפית, ואז המשמעות של התיקון שלנו היא מינורית.
כרמל שאמה-הכהן: אם הבעיה היא גדולה, אז צריך לטפל בה.
קובי זוסמן: אני מנסה לאחוז במקל בשני קצותיו, משום שקשה לחברות התעופה לפעול בשוק הישראלי.
קובי זוסמן: מכל אספק שתסתכל עליו, קשה לחברות התעופה.
קובי זוסמן: כמובן שאנחנו מנסים להדוף את התקנה הזאת, ובסופו של דבר – כמו שנאמר – זה יבוא לידי ביטוי במחיר.
אבנר גורדון: אני נציג של חברת תעופה זרה.
אבנר גורדון: זה נכון שהמקרים של הדאון גרייד הם בשוליים, וברוב המקרים חברות התעופה – בגלל שהנוסע יקר להן – יוזמות מראש פיצוי וברוב המקרים לא מגיעות לבתי משפט.
אבנר גורדון: אולי אם מורידים מהטיסה מהמחלקה הכלכלית, זה מגיע.
אבנר גורדון: מה שמפחיד אותי בהתלהמות על חברות התעופה, הזרות או הישראליות, הוא שכל הזמן מדברים על פיצוי לנוסע.
אבנר גורדון: איפה הפיצוי לחברת התעופה?
אבנר גורדון: אני הגעתי פעם ראשונה לוועדה בעקבות משבר הדלק, שאני כמנהל חברת תעופה חוויתי.
אבנר גורדון: אנחנו נשלם מיליוני שקלים אקסטרה.
כרמל שאמה-הכהן: שנוציא את הפרוטוקול?
כרמל שאמה-הכהן: כל נציגי חברות התעופה התחילו להשמיע שם סכומים של מיליונים ועשרות מיליונים, טענות כלפי המדינה ורשות שדות התעופה.
כרמל שאמה-הכהן: כאשר לכם גורמים אי נוחות, אתם יודעים לתבוע.
אבנר גורדון: אני בעד פיצוי, אם גרמתי עוול לנוסע.
אבנר גורדון: הוא קנה מוצר וקיבל פחות, והוא יטופל.
אבנר גורדון: אבל איפה הפיצוי לסוכני הנסיעות, שהשקיעו עוד אלפי שעות עבודה בגלל שבמדינת ישראל לא יודעים לספק דלק?
אבנר גורדון: הם עמדו 24 שעות ונתנו שירות.
אבנר גורדון: נוצרו שעות נוספות.
אבנר גורדון: איפה הפיצוי לחברות התעופה?
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שיתבעו.
אבנר גורדון: יתבעו, אבל השאלה היא את מי.
אבנר גורדון: היה דיון בנוכחותך, וראינו שם שאף אחד במדינה לא לוקח את האחריות על האירוע.
אבנר גורדון: בקפריסין, לדוגמא – יש בעיה קשה מאוד של פקחי התעופה במשך 3-5 שנים האחרונות.
אבנר גורדון: מי משלם על ההוצאות כאשר המטוס מגיע באיחור לאירופה ושמים את הנוסעים במלון?
אבנר גורדון: חברות התעופה.
אבנר גורדון: אז אולי חברה זרה בישראל נהנית מהחוק לעומת החברה הישראלית – ואני לא יודע אם זה נכון.
אבנר גורדון: ..
כרמל שאמה-הכהן: תיזמו הצעת חוק, תביאו רעיון כיצד לתקן לכם עוולות, ומי מבין חברי הכנסת שירצה ייזום תיקון.
קובי זוסמן: אנחנו מנסים כבר 3 שנים לתקן עיוות שנקרא " מס הנוסע הנכנס", שקיים בכל העולם, אבל חברות התעופה משלמות אותו.
קובי זוסמן: זה הרבה מאוד כסף.
קובי זוסמן: משום מה, המערכת כפי שהיא מונעת את זה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם כל הדברים שאתה אומר הם מאוד נכונים וצודקים – ולא בחנתי את זה לעומק.
כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שכן – זה לא משליך על זה.
אבנר גורדון: זה מופיע בסעיף 3, ובתחילת הדיון אתם עקפתם את זה בצורה אלגנטית.
אבנר גורדון: בסעיף 3 מדובר על מי אשם ומי לא במקרה של ביטול טיסה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו לא חוזרים עכשיו לסעיף 3.
כרמל שאמה-הכהן: אולי בהכנה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אבנר גורדון: למה לא להכניס בפיצוי גם את הקטע של חברות תעופה?
כרמל שאמה-הכהן: אבל החוק הזה לא עוסק בפיצוי של חברות תעופה.
אבנר גורדון: אבל מדברים פה כאילו חברות התעופה הן עושקות נוסעים.
אבנר גורדון: אנחנו לא רוצים לעשות דאון גרייד, אנחנו מפצים.
רוברט טיבייב: לא כולם כמו אחמד טיבי.
אבנר גורדון: זה לא קשור לאחמד טיבי.
אבנר גורדון: זה קשור לטרנד, כאילו חברות התעופה קמות בבוקר ואומרות: היום אנחנו הולכות לעשוק את הנוסע מבלי לשלם על כך אגורה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף.
אתי בנדלר: אני מזכירה: קודם החליטה הוועדה שהנוסע יהיה זכאי להשבה של ההפרש במחירי הטיסות פלוס התוספת השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מקבלים את הערתם.
אתי בנדלר: אני מבינה שהיו"ר רוצה להעמיד להצבעה שינוי, באופן שמחד יגדיל את האחוזים הנקובים בתוספת השנייה, ומצד שני יבטל את נושא ההשבה באופן שהפיצוי הזה יהיה הפיצוי הכולל.
אתי בנדלר: האחוזים שהיו"ר מציע הם: מרחקי טיסה : 2,000, עד 4,500, מעל 4,500.
אתי בנדלר: שיעורי הפיצוי יהיו: 50%, 75% ו-100%.
תמר פינקוס: כולל השבה?
אתי בנדלר: כולל ההשבה.
קרן כהן סעד: האם תהיה השבה על ההפרש פלוס התיקונים האלה?
אתי בנדלר: זה במקום השבה על ההפרש.
אתי בנדלר: זה יהיה סך כל הפיצוי.
הילה שטרן אטיאס: האם לא נאמר שמשרד התחבורה יעשה בדיקה כלכלית.
מירי אילדיס: בואו נציג נתונים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אנחנו עוברים להצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 8 התקבל
הילה שטרן אטיאס: האם יש התייחסות למקטעים של הטיסה?
אתי בנדלר: הוועדה לא ראתה את הנוסחה, אבל אני מזכירה שמדובר על פרופורציה.
אתי בנדלר: כלומר, הסעיף יכלול הוראה שבמקרה בו בחלק מן הטיסה בוצעה הורדה למחלקה אחרת, אז ייתנו פיצויים באופן יחסי.
הילה שטרן אטיאס: גם בכותרת צריך להוסיף: "השבה ופיצוי".
אתי בנדלר: בנוסח תרשי לנו אחר כך לדון.
אתי בנדלר: הסעיף הבא הוא סעיף 8א, ועניינו הנפקת כרטיס טיסה לטיסה שמועדיה לא אושרו מראש (פיצויים לדוגמא).
אתי בנדלר: זה נושא שלא היה כלול בנוסח הראשוני של הצעת החוק של חה"כ הטיבי, והתבקשנו במהלך הדיונים להציע סעיף לנושא הזה.
אתי בנדלר: אני אקרא את הנוסח המוצע.
אתי בנדלר: קוראת סעיף 8א: מפעיל טיסה, מארגן או מי מטעמם, שהנפיק ביודעין לנוסע כרטיס טיסה לטיסה, שהמועדים הנקובים בו אינם המועדים שאושרו מראש על ידי רשות שדות התעופה שהוקמה לפי חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, ובשל כך הטיסה לא היתה אמורה להמריא במועד הנקוב כאמור והיא בוטלה או המריאה במועד שונה – רשאי בית המשפט לפסוק לנודע, בנוסף להטבות לפי חוק זה, פיצויים שאינם תלויים בנזק (בסעיף זה – פיצוי לדוגמא), בסכום שלא יעלה על ...
אתי בנדלר: שקלים חדשים.
אתי בנדלר: בבואו לקבוע את גובה הפיצויים לדוגמא, יתחשב בית המשפט, בין השאר, בשיקולים המפורטים להלן, ולא יתחשב בגובה הנזק שנגרם לנוסע כתוצאה מביטול הטיסה או מהשינוי במועד המראתה: אכיפת החוק והרתעה מפני הטעייה.
אתי בנדלר: עידוד הנוסע למימוש זכויותיו חומרת ההטעיה ונסיבותיה שוויה הכספי של העסקה שבקשר אליה בוצעה ההטעיה הוועדה דנה ושמעה רבות על תופעה נפוצה ביותר של שיווק כרטיסי טיסה בטרם הונפקו הכרטיסים, שיווק טיסות שכר במועדים שמלכתחילה רשות שדות התעופה לא אישרה את המועדים והשעות.
אתי בנדלר: בעצם מטעים את הנוסעים ביודעין.
אתי בנדלר: מציעים להם כרטיסים לשעות מפתות: שעות הבוקר ושעות לפני הצהריים וכו'.
אתי בנדלר: במקרה הטוב, בסמוך למועד הטיסה או בשעת הנפקת הטיסה בפועל או ממש בשדה, מודיעים לנוסעים ששעת הטיסה שונתה, לעיתים לשעות מאוד לא נוחות, לעיתים באופן שמבטל בפועל יום אחד מימי העסקה, מימי הנופשון – כאשר מדובר בנופשון של 3-4 ימים.
אתי בנדלר: לפיכך, התבקשנו לנסח סעיף שמדבר על פיצויים לדוגמא במקרה הזה.
אתי בנדלר: הסעיף הזה מדבר על כך שהנפיקו ביודעין.
אתי בנדלר: כלומר, לא מדובר כאן על משהו שנעשה בשוגג או שהיה בסיס לחשוב שמצב הדברים הוא אחר.
אתי בנדלר: מלכתחילה לא ניתן אישור של רשות שדות התעופה למועד הספציפי שבו מדובר.
אתי בנדלר: בנסיבות אלה מוצע לאפשר לבית המשפט - לאחר שהוא שומע ראיות.
אתי בנדלר: לא מדובר כאן בפיצויים אוטומטיים.
אתי בנדלר: לאחר שהשתכנע שבאמת התקיימו הנסיבות המנויים בסעיף הזה – לפסוק לנוסע פיצויים לדוגמא בסכום, כפי שהוא ימצא לנכון, שלא יעלה על 10,000 שקלים חדשים.
סלעית קולר: יש לנו בעיית הוכחה מאוד קשה פה.
סלעית קולר: רשות שדות התעופה לא תבוא ותספק לצרכן מידע לגבי האישור.
סלעית קולר: ישלחו אותנו לחוק חופש המידע, יעשו כל מיני דברים שהם לא בכוונה כדי להגן על אף אחד.
סלעית קולר: זו בירוקרטיה בעייתית להוכיח, היה או לא היה ומתי היה האישור.
סלעית קולר: יכול להיות, שצריך בסעיף הזה לקבוע חובה על רשות שדות התעופה לספק את האינפורמציה הזו בצורה יעילה ומהירה, כך שלא נמצא את עצמנו בסיטואציה בה אנחנו באים לבית משפט, אומרים שהיתה טיסה פיקטיבית, מבלי שאי אפשר להוכיח את זה למרות שזה באמת מה שקרה.
סלעית קולר: הקושי הוא להראות שהטיסה באמת לא אושרה.
תמר פינקוס: או לכתוב, שבטענה שהטיסה אושרה חובת ההוכחה תהיה של חברת התעופה.
סלעית קולר: אז נגיע למצב בו כולם יתבעו בכל תזוזה של טיסה.
סלעית קולר: יגידו: "זה כנראה לא קיבל אישור", ואז ילכו לתבוע.
סלעית קולר: זה משהו שהוא בצד השני.
סלעית קולר: צריך איזון שיאפשר לפתור את המחלוקת.
סלעית קולר: צריך שרשות שדות התעופה תאשר בכתב תוך זמן קצוב לאחר המועד שפנו אליה, כדי שאני אוכל לפנות לרשות שדות התעופה, לשלוח מכתב ולקבל תשובה תוך 30 יום שאומרת: "הטיסה אושרה בתאריך כזה, או לא אושרה בכלל".
אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר, אדוני היו"ר, שבעת הדיונים שנערכו - בין היתר כאשר אני הפצתי את הסעיף הזה להערות, אחרי שנפגשנו עם הגב' רינה פאר מרשות שדות התעופה - נאמר לנו שאין בעיה ראייתית בנושא הזה.
אתי בנדלר: אני מציעה, לשמוע את נציגי הרשות שנמצאים כאן, ואז יחליט אדוני.
כרמל שאמה-הכהן: נציג הרשות, בבקשה.
אריה שחם: אין שום בעיה לקבל את המידע.
אריה שחם: חוק חופש המידע מאפשר לכל אדם, אם נפגע ואם לא נפגע, לפנות ולקבל תשובה תוך פחות מ- 30 יום.
אריה שחם: זה לא עולה לו כסף.
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא המסלול שאנחנו רוצים.
כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא, האם יש מניעה שהנתונים האלה יופיעו באתר שלכם?
אריה שחם: לגבי טיסות שקיבלו סלוט או לא קיבלו סלוט?
כרמל שאמה-הכהן: כל סלוט יהיה מפורסם.
כרמל שאמה-הכהן: איך שאישרת, זה יעלה לאתר.
כרמל שאמה-הכהן: בדיוק כמו מועד המראה ונחיתה.
אריה שחם: כל לוח הזמנים באתר הוא של טיסות מאושרות.
תמר פינקוס: אבל כאשר אני מזמינה היום, איך אני יודעת אם אישרתם את הטיסה או לא?
כרמל שאמה-הכהן: היום אני לא יכול לברר אם לפני שבוע מועד של טיסה התקיים או לא.
אתי בנדלר: אם אתה קונה היום כרטיס לעוד חודש, זה גם לא מופיע.
כרמל שאמה-הכהן: הפרוצדורה פה היא מאוד פשוטה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אין מניעה עסקית משפטית להציג את הנתונים האלה באתר, זה מאוד פשוט.
אריה שחם: לגבי כל הטיסות שהיו בעבר?
אתי בנדלר: ושיהיו בעתיד.
אריה שחם: לגבי העתיד אין בעיה, כי הן מופיעות בלוח הטיסות.
אתי בנדלר: אם היום הנפיקו לי כרטיס לעוד חודש, אני רוצה לדעת האם באמת המועד אושר.
אריה שחם: זה דבר שצריך לבדוק מבחינת המחשוב, מבחינת היכולת של האתר לשאת בדבר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: עזוב את האתר.
כרמל שאמה-הכהן: זה קובץ טבלה מאוד פשוט.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא כבד, והוא לא מורכב.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להגיד לי, שאתה לא יכול לפרסם עד אשר טיסה לא המריאה.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא מכיר את החוקים ואת הנהלים שלכם.
ישראל אייכלר: מה שברור, שחוק חופש המידע לא מאפשר.
אריה שחם: למה?
אריה שחם: דרך חוק חופש המידע אתה יכול לפנות, ולקבל את התשובה.
ישראל אייכלר: תנסה להשיג פרט בירוקרטי במדינת ישראל דרך חוק חופש המידע.
ישראל אייכלר: זה ייקח לך חודשיים.
אריה שחם: אז אני רוצה לספר לך, שברשות שדות התעופה אנחנו מקבלים הרבה פניות מסטודנטים ומכל מיני אנשים, בכל נושא, וכולם מקבלים תשובות.
אריה שחם: אני מבטיח לך, שהתשובה ניתנת תוך 30 יום או פחות מזה.
אריה שחם: תנסה אותנו.
יוסי פלד: למה לא לקבוע שזה יהיה באתר?
כרמל שאמה-הכהן: זה הכי פשוט והכי זמין לכולם.
אריה שחם: צריך לבדוק מבחינה טכנולוגית מה אפשר לעשות.
אריה שחם: אני סבור שהשמים פתוחים, ואני סבור שהמסלול הוא בטוח במדינת ישראל.
יוסי פלד: ביקשנו לפרסם טבלה באתר.
יוסי פלד: לא מדובר על מדע טילים.
אריה שחם: אבל אני עוד לא הבנתי מה רוצים שיהיה בטבלה.
יוסי פלד: כל הטיסות שביקשו מכם.
יוסי פלד: צ'רטריסט רוצה לעשות טיסה, הוא ניגש אליכם ומקבל אישור בכתב.
יוסי פלד: אתם רק צריכים לשים את זה באתר.
אריה שחם: אני מוכן לבדוק את הדבר הזה.
אריה שחם: כיוון שזה עלה רק עכשיו ונדרשת בדיקה, אני לא רוצה להבטיח הבטחה שלא ניתן לקיים אותה.
אריה שחם: עד הישיבה הבאה אנחנו נביא תשובה.
רון חלפון: הנושא של טיסות אפקטיביות זו תופעה שאנחנו צריכים לעקור מהשורש.
רון חלפון: היא גורמת גם לבעיות תפעוליות קשות ברשות שדות התעופה, וגם לפגיעה באימון בתחבורה האווירית.
רון חלפון: מהצד השני, יש נושאים שיכולים ליפול בגדר הסעיף הזה, שהם במסגרת התנהלות רגילה.
רון חלפון: לדוגמא, חברה סדירה מוכרת כרטיס טיסה מהיום לעוד שנה, שזה דבר שקורה, מבלי שהיא קיבלה סלוט, כי רשות לא מחלקת סלוטים שנה לפני.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן לפני?
אריה שחם: קיץ וחורף.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, חצי שנה.
רון חלפון: זה במקרה של טיסות סדירות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הבעיה היא בעיקר עם הצ'רטרים.
רון חלפון: כן, אבל הסעיף חל על הכל.
כרמל שאמה-הכהן: אז נגביל את זה לחצי שנה.
רון חלפון: אופציה שנייה היא גם חברות שכר, שהן עכשיו מתכננות את הלו"ז של הקיץ שלהן ורוצות להוסיף עוד טיסה או עוד סדרת טיסות.
רון חלפון: תוך כדי תהליך הן מבקשות סלוט.
רון חלפון: אין פה עניין של הטעיה.
רון חלפון: ההטעיה היא כאשר חברת שכר מפרסמת מועד, כאשר ברור לכולם ולה שהיא לא יכולה לקבל אישור.
רון חלפון: ברור לה מראש שהיא לא תוציא את הטיסה הזאת.
רון חלפון: העיקרון בסעיף הזה מקובל לחלוטין, והוא רצוי.
רון חלפון: אנחנו צריכים לדאוג שהניסוח יטפל גם ביסוד הנפשי.
אתי בנדלר: כתוב ב"יודעין".
רון חלפון: מעבר ליודעין.
רון חלפון: חברת סוויס שמוכרת כרטיסים לעוד שנה יודעת שאין לה סלוט.
כרמל שאמה-הכהן: אז נגביל את טווח הזמן.
רון חלפון: טיסות שכר לעתים מקבלות סלוט גם חודשיים לפני, גם מהיום למחר, וזה מבלי שיש הטעיה כלשהי.
סלעית קולר: אבל אם הטיסה יצאה, אז אין לנו בעיה.
רון חלפון: היא רק צריכה לציין את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז אין לזה פתרון, לפי מה שאתם אומרים.
יוסי פלד: הממונה פה עשתה כמה מהלכים בתוך השוק, שכמעט עקרו את זה מן השורש.
יוסי פלד: יש מצב שחברת שכר מרימה בטווח של כמה ימים טיסה, לפי דרישה.
יוסי פלד: זה העניין של שכר.
יוסי פלד: מצד שני, היה מצב אמיתי, שבו אותה חברה הציגה מספר טיסות לאורך היום, למרות שהיה לה רק מטוס אחד.
יוסי פלד: היה ברור שרושמים אנשים לטיסות בוקר, צהרים וערב, ולבסוף מכנסים את כולם ואומרים: "אין טיסות בבוקר ובצהרים", ודוחפים את כולם לערב.
יוסי פלד: מצד שני, טבעו של השכר הוא שהוא עונה על ביקוש מיידי ברמה המיידית.
יוסי פלד: אנחנו מתנגדים לנושא של טיסות פיקטיביות.
יוסי פלד: התופעה הזו היתה, טופלה והיום היא כמעט ולא קיימת.
יוסי פלד: אנחנו בעד שזה יכוסה בחוק.
יוסי פלד: מצד שני, אנחנו לא רוצים להפריע למהלך העסקים ולהגיד לאנשים: אתם לא יכולים לנסות למכור משהו, כי אתם לא תעמדו בטווחים שהחוק קובע.
יוסי פלד: מיד הם יהיו פתוחים לאיזושהי תביעה ייצוגית כזו או אחרת.
יוסי פלד: יש לי הערה נוספת לסעיף עצמו.
יוסי פלד: אתם קיבלתם את התיקון שהמילים "או מי מטעמם יימחקו".
יוסי פלד: פה, בסעיף החדש, זה הוכנס שוב.
יוסי פלד: האחריות צריכה להיות על מפעיל הטיסה או המארגן, ולא על מישהו אחר.
יוסי פלד: קיבלתם את העיקרון הזה כבר במקומות אחרים בחוק הזה.
יוסי פלד: סוכן הנסיעות לא יכול להיות חשוף לדבר הזה, כי הוא לא רלוונטי לזה.
יוסי פלד: הניסוח "מי מטעמם" פותח את זה גם על סוכני הנסיעות.
יוסי פלד: במטוס יכול להיות מארגן או מפעיל טיסה.
יוסי פלד: אין יותר אפשרויות.
יוסי פלד: זה לא נשאר פרוץ.
כרמל שאמה-הכהן: ואם סוכן הנפיק כרטיס, שהוא יודע שאין לו כיסוי?
יוסי פלד: אם המארגן הוא נוכל, שיצא לשוק עם טיסות פיקטיביות, הוא מוכר את זה גם דרך אתר האינטרנט שלו וגם דרך סוכני הנסיעות.
יוסי פלד: האחריות המשפטית, גם אם יתבעו אותנו, תמיד תיפול על המארגנים.
יוסי פלד: אנחנו לא יכולים לעמוד כחייבים בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: למה שלא תיזהרו מראש ותבדקו טיסה שאתם משווקים?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הדקה ה-90 תהייה פטורה?
יוסי פלד: הדקה ה-90 היא סוכן נסיעות לכל דבר ועניין.
תמר פינקוס: הדקה ה-90 היא מארגנת.
תמר פינקוס: זה בדיוק העניין.
יוסי פלד: מי שמארגן את הטיסה, וזה יכול להיות גם סוכן הנסיעות, בא וחתם.
יוסי פלד: הוא לא חברת התעופה, אבל הוא חתום ונחשב מארגן.
יוסי פלד: מבחינת החוק, כפי שהוא כתוב כרגע, הוא נחשב אחראי.
כרמל שאמה-הכהן: מי לא אחראי?
יוסי פלד: סוכן נסיעות, שמוכר טיסה, לא יכול להיות אחראי בשום דרך ואופן.
יוסי פלד: זה בלתי סביר.
יוסי פלד: האחראי נמצא פה בארץ: חברת הטיסה או המארגן.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה מקובל עליכם?
תמר פינקוס: יש סוכני נסיעות, שהם מארגנים.
יוסי פלד: זה נופל בתוך החוק.
כרמל שאמה-הכהן: האם ההערה שלו מקובלת עלייך?
תמר פינקוס: אני רוצה להגיד משהו, שאני דרשתי במסגרת הפרסומים על מחירים ועל מועדים.
תמר פינקוס: מארגן טיסות או חברה שאין לה אישור - כאשר אין לה תאריך, היא צריכה לכתוב: עדיין לא ניתן אישור לתאריך.
תמר פינקוס: היא לא עושה את זה, והיא מפרסמת את זה ביודעין.
תמר פינקוס: היא נופלת אצלי במסגרת הטעייה.
תמר פינקוס: לכן, הדברים האלה היום נעלמים.
תמר פינקוס: אני אסרתי את זה.
תמר פינקוס: כל פרסום של משהו שלא קיים בפועל ואני לא יכולה לממש אותו או היום או ברגע האמת, אם לא צוין מראש בהודעה: "אין אישור טיסה, אין מקומות, נגמר המחיר", זה נופל במסגרת הטעייה וננקטים נגד זה הליכים.
יוסי פלד: יש את זה היום במסגרת החובה על המלאי.
תמר פינקוס: על מחיר, על מלאי, על כל דבר שהוא מהותי.
יצחק גורן: אני נציג של מספר חברות שכר זרות, שטסות לארץ.
יצחק גורן: אני ראיתי שכאלה לא השתתפו עד כה בדיוני הוועדה.
אתי בנדלר: מה שרשום אצל עו"ד עצמון ואצלי, זה שלפי בקשת הממשלה הוספנו את המילים "או מטעמם", בעיקר – מזכיר לי עו"ד עצמון – בגלל הנושא של קוד שרינג.
יוסי פלד: איך זה מתחבר לסוכן?
אתי בנדלר: לא היתה כוונה להכניס את סוכני הנסיעות.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לכתוב: "למעט סוכן".
אתי בנדלר: אבל המילים "מי מטעמם" לא הושמטו מהצעת החוק.
תמר פינקוס: אפשר לכתוב: "סוכן שהוא איננו מארגן".
יצחק גורן: חברות שכר צריכות לקבל אישור פרמי להפעיל טיסות, וכן לקבל חלון זמן בשדה תעופה – הסלוט שבו הן יכולות לנחות ולהמריא.
יצחק גורן: הרבה פעמים חברות השכר הזרות מקבלות סלוט במועד קרוב מאוד לפני הטיסה.
יצחק גורן: למרות שהן הגישו את התוכניות בתחילת העונה, בחודש פברואר, מרץ או אפריל, הן יכולות לקבל את הסלוט רק ביוני.
יצחק גורן: הרבה פעמים הן מקבלות סלוט לא הגיוני.
יצחק גורן: אם מטוס נשאר 6-8 שעות על הקרקע, רק סמוך למועד הטיסה נותנים את הסלוט היותר סביר שבו החברות יכולות להפעיל.
יצחק גורן: כפי שזה מנוסח כרגע, גם מצב כזה בו חברה קיבלה אישור כמו שצריך, נתנו לה אישור סלוט לא הגיוני לטיסה שיש לה ביוני והיא משווקת את זה הלאה לסוכנים ולסיטונאים, היא יכולה להיתפס בהגדרת החוק.
יצחק גורן: זה מאוד בעייתי.
תמר פינקוס: אבל היא קיבלה סלוט, אז היא לא תיפול בהגדרת החוק.
יצחק גורן: היא קיבלה סלוט שהמטוס יוצא ב-16:00 אחר הצהריים.
אבנר גורדון: והסלוט שופר.
יצחק גורן: והסלוט שופר.
יצחק גורן: זה קורה המון.
יצחק גורן: חברות שכר מופלות, מקבלות סלוטים רעים.
יצחק גורן: אני לא יודע אם זה מוצדק או לא, אבל זה המצב.
אתי בנדלר: האם היא שיפרה את הכרטיס לשעה 16:00 אחר הצהריים או לשעה אחרת?
יצחק גורן: משווקים את המערכת לשעות יותר מוקדמות, שהן בגדר השעתיים.
אתי בנדלר: אם היא קיבלה סלוט לשעה 16:00 אחר הצהריים ומכרה כרטיסים לשעה 08:00 בבוקר, אז סליחה.
יצחק גורן: ואם בסופו של יום היא טסה בשעה 8:00 בבוקר?
יצחק גורן: גברתי, משפרים עשרות סלוטים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל אם היא טסה בשעה שהיא פרסמה, אז זה בסדר.
יצחק גורן: כרגע היא יכולה להיתבע: פיצוי לדוגמא.
תמר פינקוס: הוא קיבל סלוט לשעה 16:00, והוא מניח שהוא יטוס בשעה 8:00.
כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא יטוס בסוף בשעה 8:00?
יצחק גורן: ואם הוא יטוס בשעה 10:00?
תמר פינקוס: אם הוא מוכר כרטיס לשעה 08:00, הוא חייב לציין כאשר הוא מוכר, שהסלוט איננו מאושר.
תמר פינקוס: אני אחליט, האם אני רוצה להסתכן ולסמוך עליו שאני אטוס בשעה 08:00 או שאני אלך לחברה שהסלוט שלה מאושר.
תמר פינקוס: אם הוא מוכר לי כרטיס לשעה 08:00 ואני לא יודעת שזה לא מאושר, זאת הטעיה.
תמר פינקוס: אם קיבלת סלוט לשעה 16:00 ואתה חושב שהמטוס יטוס בשעה 08:00, תכתוב: אני מוכר לשעה 08:00 אבל אין לי סלוט לשעה הזו.
יצחק גורן: אנחנו נארגן טיסה לפי ההגדרות.
יצחק גורן: אנחנו מארגנים מאות טיסות, כאשר בכל ההסכמים שלנו עם הסיטונאים אנחנו מציינים שכל הטיסות מאושרות או לא מאושרות.
יצחק גורן: זה לא מגיע ללקוח, והאחריות תיפול עליי.
יצחק גורן: כאשר אני מוכר לסיטונאים, אני מציין את זה מפורשות.
יצחק גורן: אין לי מגע עם הצרכן הסופי.
יצחק גורן: אני לא מנפיק לו כרטיס.
כרמל שאמה-הכהן: אז אחרי זה לא תעבוד עם אותו מארגן שעשה לך את הבעיה, וגם תתבע אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה עדכנת אותו והוא לא עדכן, אז הוא אחראי.
יצחק גורן: אבל זה קורה עם כל הסיטונאים שמשווקים את כל הטיסות.
יצחק גורן: זה לא רק אני, אלא גם מארגני שכר אחרים.
יצחק גורן: כרגע החוק נופל עליי, כי אני מארגן הטיסה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל יש לך מגע עם מי שאתה במגע.
יצחק גורן: ואני מודיע לו את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז תבהיר לו היטב, מה הוא צריך לעשות, ומה אתה תעשה אם הוא לא יעשה.
יצחק גורן: אבל התביעה תופנה כלפיי.
כרמל שאמה-הכהן: אתה תוציא הודעת צד ג'.
אתי בנדלר: תעשה לך סעיפי שיפוי.
יצחק גורן: יש לנו את כל סעיפי השיפוי, אבל בסופו של דבר הפיצוי נופל עלינו.
כרמל שאמה-הכהן: תעבוד עם מארגנים רציניים.
יצחק גורן: אני עובד עם כל המארגנים הגדולים, היחידים שיש.
כרמל שאמה-הכהן: אז לא צריכה להיות בעיה.
גדעון ארנון: אם העיקרון הוא גילוי נאות, האם לא ראוי ליצור החרגה?
גדעון ארנון: אם אני מנסה לייצר את המוצר וכרגע אין לי את כל האישורים אבל יידעתי את הצרכן: אני מוכר טיסה, דע לך שעדיין לא קיבלתי את האישורים.
גדעון ארנון: אני לא עושה את זה מתוך ידיעה שאין לי את האישורים.
גדעון ארנון: לכן, אני מציע לעשות פה החרגה: "אלא אם יידע המפעיל או המארגן את הצרכן על כך שטרם נתקבל האישור".
אתי בנדלר: באותיות הקטנות תמיד מופיע סעיף החרגה כזה.
אתי בנדלר: תמיד מיידעים את הצרכן: "דע שזה נושא שנתון לשינויים אלה או אחרים".
יצחק גורן: אז אני לא יכול למכור כרטיסים.
יצחק גורן: אני יודע שבדיני חוזים יש הצעה וקיבול.
יצחק גורן: אם אני מציע ללקוח הצעה מסוימת: "שזה על תנאי, שזה מותנה בסלוט", אתם אומרים שזה אסור.
יצחק גורן: זה נראה לי לא סביר ולא הגיוני.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בינתיים מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: עוד לא החלטנו.
גדעון ארנון: אתה אולי מונע לייצר לצרכנים מוצרים נוספים.
גדעון ארנון: אם מכרתי לו, איחרתי ולא הבאתי אותו, יש את כל הסנקציות הלא פשוטות של איחור, ביטול וכו', שקיימות פה.
תמר פינקוס: אין צורך בשום החרגה.
תמר פינקוס: המילה "ביודעין" אומרת בדיוק את זה.
תמר פינקוס: יש לנו את חוק הגנת הצרכן שמדבר על הטעייה.
תמר פינקוס: מי שעשה את זה ביודעין, גם ידע שאין לו, גם לא יידע וגם הטעה.
תמר פינקוס: לכן, לא צריך החרגה.
תמר פינקוס: הרי שצריך להוכיח ביודעין, תבוא החברה ותגיד: "אמרתי לו והוא הסכים".
כרמל שאמה-הכהן: לגישתך, אם הוא מבצע גילוי נאות אמיתי, שהוא יודע להוכיח אותו, זה לא ביודעין.
תמר פינקוס: המילה "ביודעין" מתייחסת בדיוק לכל הדברים האלה.