GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה סבן: אז התחילה של ההסדר הזה תהיה ב-1 בינואר 2012?
אלכס מילר: לא, אתה יכול להוסיף את התחילה עכשיו כי זה גם ככה תוקצב כבר.
אלכס מילר: שלא יקרה מצב שפתאום תהיה אי הבנה...
יהודה סבן: ב-2011 זה קיים ממילא.
ניר ימין: אבל אז רשות השידור, אם אני מבין נכון, צריכה לשלם להם החזרים, מי ששילם כבר.
אלכס מילר: הם לא משלמים כבר 4 שנים.
לאה ורון: אבל אמרתם שהם זכאים להנחה של 50%, אז הם שילמו 50%.
אלכס מילר: לא, הם כבר 4 שנים לפי ההסכמים הקואליציוניים - -
אבי כץ: 50% יש להם פטור, והמשלים זה האוצר.
אלכס מילר: 2011 תוקצב והם לא משלמים אגרה בצורה מלאה, ומ-2013 זה יהיה - -
אלי פולק: אם אפשר להעיר לגבי הנושא הזה של 50%: אני מדבר בדיוק על ה-50% האלה של ההנחה שניתנת היום, זוהי הנחה לא צודקת בשום דרך שהיא.
אלי פולק: ישנם גמלאים שלא יכולים לשלם את ה-50% - -
אלכס מילר: אבל לא משלמים כבר 4 שנים.
אלי פולק: סליחה, תרשה לי לגמור, אני יודע את המצב.
אלי פולק: אני יודע שהמצב הוא שהיום האוצר מעביר את זה לרשות השידור בצורה ישירה והם לא משלמים.
אלי פולק: אבל ישנם הרבה גמלאים שיכולים לשלם לא רק 50% אלא גם 100%.
אלי פולק: ישנם גמלאים שמרוויחים עדין, למרות שהם יצאו לגמלאות, משלמים מס הכנסה גבוה מאוד בגלל שהם מרוויחים הרבה.
אלי פולק: אין שום סיבה בעולם לפטור אותם מלשלם את אגרת רשות השידור ולכן, הדרך הנכונה לעשות את זה היא להצמיד את זה לשכר של הגמלאי בצורה זו או אחרת, אבל בוודאי לא לבוא ולומר שכל הגמלאים ישלמו 50%.
אלי פולק: זה לא צודק.
חיה אדלר: אני רוצה להוסיף: בקרב החיילים הבודדים יש מעט מאוד כאלה שיש להם דירות בבעלותם כמו יתומים שירשו דירה וכולי, וחשוב להכליל גם אותם.
ניר ימין: תכף אנחנו נדבר על הנוסח של החיילים הבודדים ונראה מה הוא אומר.
חיה אדלר: מדובר בכ-2000.
חיה אדלר: הם לא רבים.
ניר ימין: קודם נסיים את ההסבר לגבי הגמלאים, נראה מה ההחלטות של הוועדה.
ניר ימין: אם אני מבין נכון, ההחלטה של הוועדה הראשונה אומרת שלגבי אזרחים ותיקים ההגדרה תהיה לפי חוק האזרחים הותיקים.
ניר ימין: אני חושב שזה מי שהגיע לגיל פרישה וההסדר הזה יחול עד 2013.
ניר ימין: הם יהיו פטורים מאגרה.
ניר ימין: החל מה-1 בינואר 2014 ההסדר יפקע.
ניר ימין: שר האוצר יוכל להאריך את התוקף של ההסדר הזה באישור .
ניר ימין: אנחנו נבדוק אם צריך לכתוב "באישור הוועדה" כי סעיף 32א רבא - -
עידו אציל: שר האוצר והשר הממונה.
אלכס מילר: זה תקצוב של - -
לאה ורון: דובר באישור .
אלכס מילר: מה הבעיה?
אלכס מילר: למה אני צריך שר ממונה?
אלכס מילר: שיבוא ויחליט אם כן לתת או לא?
אבי כץ: סליחה, לא הבנו את הנוסח הסופי.
אבי כץ: הענין של המימון ייכנס בתוך הצעת החוק שימומנו גם החיילים הבודדים וגם האזרחים הותיקים עד 2013?
אלכס מילר: לא, חיילים בודדים זה לא קשור.
אלכס מילר: גמלאים.
אבי כץ: הגמלאים, זה ייכנס בנוסח החוק?
ניר ימין: כן, תכף נגיע לזה.
ניר ימין: רק לגבי האזרחים הותיקים.
ניר ימין: אז שוב, עד 2013 כולל, יהיה פטור לאזרחים הותיקים.
ניר ימין: ב-1 בינואר 2014 ההסדר יפקע.
ניר ימין: שר האוצר, באישור , אנחנו נראה אם צריך לכתוב את זה או לא כי סעיף 32א רבא כבר לכאורה מסדיר את כל הפטורים והאגרות שצריכים להגיע לאישור הוועדה, יוכל להאריך את ההסדר לתקופה נוספת שהוא יקבע או לתקופות נוספות.
ניר ימין: זה לגבי אזרחים ותיקים.
לאה ורון: מאיזה תאריך?
ניר ימין: מה-1 בינואר 2014, מהיום שהחוק פוקע.
לאה ורון: לא. מאיזה תאריך יינתן הפטור?
קריאה: 1 בינואר 2012.
יהודה סבן: אנחנו מודיעים לפרוטוקול שהמצב הנוכחי הוא זהה ל-2011 רק לא לפי חוק אלא לפי הסכם קואליציוני.
ניר ימין: לגבי התקצוב של ההסדר הזה, אם הבנתי נכון את הסיכום, התקצוב של הפטור לאזרחים הותיקים יינתן מתקציב המדינה לרשות השידור.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם לא פטורים, המדינה משלמת עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: זה הסידור, נכון?
דנה נויפלד: הפטור הוא למי שמשלם אבל יש מישהו אחר - -
כרמל שאמה-הכהן: אז הם לא פטורים רק המדינה משלמת עבורם.
כרמל שאמה-הכהן: אם הם פטורים, לא צריך לשלם עבורם.
דנה נויפלד: הם לא משלמים בעצמם.
אלכס מילר: מה שחשוב הוא שאנחנו לא נעשה פה מהלך כזה וב-2014, אם לא יהיו תקנות, זה יחזור למצב של 50%.
אלכס מילר: זאת אומרת, שלא ניפול על אפס.
ניר ימין: ההסדר הרגיל שיש היום יישאר.
לאה ורון: את זה מעגנים בחקיקה, שההסדר הרגיל יישאר?
ניר ימין: כן, כי זה יהיה הוראת שעה, ההסדר הזה יהיה הוראת שעה לשנתיים.
ניר ימין: כשההסדר הזה יפקע, יחזור ההסדר כפי שהוא היום לפי החוק, 50% לפי החוק לאזרחים ותיקים.
ניר ימין: לגבי התקצוב השאלה היא האם להגיד שהתקציב הזה יועבר לרשות השידור מתקציב המדינה או להגיד שזה ייקבע בחוק התקציב השנתי, בתכנית נפרדת, כדי לוודא שאתם בחוק התקציב תוכלו לבקר ולראות שהוקצו לזה תקציבים או תכניות שמובאות לאישור הכנסת.
אלכס מילר: אתה מדבר על סעיף 1?
יהודה סבן: גם עכשיו בהסכם הקואליציוני זה לאו דווקא דברים שמופיעים בחוק התקציב המקורי.
ניר ימין: כן, אבל אז אין לחברי הכנסת דרך לפקח על זה שבאמת הסעיפים האלה מתוקצבים.
יהודה סבן: החוק קובע שהם לא משלמים אז צריך לתקצב את זה.
ניר ימין: כן, אבל הם לא יכולים לראות אם באמת תקצבו את זה או לא תקצבו את זה.
דנה נויפלד: הוא רוצה לוודא שזה לא בא על חשבון רשות השידור, שזה נמצא בתוך תקציב המדינה.
ניר ימין: אין לכם בעיה שזה ייאמר שהתקציב הזה ייקבע בחוק התקציב השנתי בתכנית נפרדת.
יהודה סבן: הרבה פעמים אנחנו עושים את זה כשיש סעיפים שבהם נותרים עודפים ואז מעבירים מהם.
יהודה סבן: אני לא חושב שזה משנה מבחינת חברי הכנסת, מהיכן יגיע המקור התקציבי.
יהודה סבן: האם הוא יהיה מראש - -
ניר ימין: השאלה איך הם יכולים לוודא שהוא יגיע מאיפה שהוא, אם זה לא מופיע בכחול בחוק התקציב.
אלכס מילר: זה הסדרים פנימיים של הממשלה.
יהודה סבן: השאלה אם כותבים שתקציב המדינה יממן את זה.
ניר ימין: כותבים, בוודאי.
אלכס מילר: זה מספיק.
אלכס מילר: הם יגיעו להסדר.
אלכס מילר: זה מול רשות השידור.
דנה נויפלד: הרי המטרה היא לוודא שזה מגיע מהתקציב ושזה לא על חשבון הרשות.
ניר ימין: זו ההחלטה של הוועדה, זה לא ענין של נוסח.
ניר ימין: אני חושב שמבחינתכם, יהיה לכם יותר קשה לפקח אם לא יאמר שזה יהיה בתכנית נפרדת כי אם אומרים - -
דנה נויפלד: ניר, עם כל הכבוד, אם כתוב שזה מתקציב המדינה והוועדה תרצה לקיים על זה דיון ויבוא נציג אגף התקציבים...
דנה נויפלד: למה זה בעיה?
אלכס מילר: מה שחשוב לנו זה שהפנסיונר קיבל את הבקשה לתשלום או לא קיבל.
אלכס מילר: ברגע שהוא לא מקבל, זו מטרת החוק.
אלכס מילר: האוצר, את המקור התקציבי שלו, איך שהוא משלם על - -
אבי כץ: הוא מקבל הודעת פטור מאתנו.
אבי כץ: זה מסודר.
אלכס מילר: המדינה מתקצבת, זה כתוב בחוק וזה מה שצריך להיות.
אבי כץ: עוד סוגיה: אם מסדירים את זה בצורה מסודרת, יש עוד סוגיה אחת שמפריעה לנו בענין של סדר גודל המימון.
אבי כץ: יש לנו כל שנה, ושם יש לנו ויכוח עם האוצר  - -
כרמל שאמה-הכהן: אבל זה לא בחוק הזה.
אבי כץ: אנחנו רק רוצים שייכתב: לפי בתי האב של הגמלאים כפול מחצית האגרה השנתית.
אבי כץ: אנחנו מקבלים רק מימון חלקי ואנחנו רוצים להסדיר את זה שהמימון יהיה מלא.
דנה נויפלד: הוא רוצה להבטיח שהמימון יהיה מלא.
אלכס מילר: כן, אבל ההסדרים שלכם מול המדינה למה שהמדינה משלמת לכם ובאיזו דרך זה נעשה, את זה לא עושים בחוק.
אלכס מילר: אנחנו פוטרים באופן כללי את הגמלאים.
אלכס מילר: אתם עושים את ההסדר מול האוצר איך שאתם עובדים.
אבי כץ: לא, אלכס.
אבי כץ: אם אתה מסדיר את זה בחוק, שיהיה כתוב מחצית האגרה שזה 50% כפול מספר בתי האב של הגמלאים.
ניר ימין: להבנתי, אלה ההחלטות לגבי הגמלאים, האזרחים הותיקים.
ניר ימין: לגבי החיילים הבודדים, נשאר, להבנתי, הנוסח שקיים היום בחוק אלא אם כן אתם רוצים להרחיב את זה לחיילים שאינם בודדים.
ניר ימין: אני אקרא את הצעת החוק כפי שאושרה בקריאה הראשונה:     "סעיף 28ב רבא.
ניר ימין: פטור מתשלום אגרה לחייל בודד.
ניר ימין: יוצא צבא המשרת בשירות סדיר והוכר לפי פקודות הצבא כחייל בודד הזכאי להשתתפות בשכר דירה," וכאן רציתי לשאול את הצבא אם זה בהשתתפות לשכר או זכאי להטבות כספיות כי הבנו שפקודות מטכ"ל שונו בהקשר הזה?
חיה אדלר: מבחינתי בודד ששוכר דירה מציג לי חוזה שכר דירה.
חיה אדלר: הוא לא יכול להיות כזה שמקבל רק הטבות כספיות.
ניר ימין: אז הנוסח הקיים "זכאי להשתתפות בשכר דירה" בסדר מבחינתכם?
כרמל שאמה-הכהן: רגע, אז אפשר למחוק את "חייל בודד" כי סיכמנו שכל חייל שזכאי לקבל שכר דירה - -
אבי כץ: לא, חייל בודד.
אלכס מילר: אגיד לך, הבעיה יכולה להיות כשחייל גר אצל המשפחה שלו, מחתים את חוזה השכירות ואז בעצם המשפחה פטורה מאגרת טלוויזיה בגלל שהוא גר בבית.
אבי כץ: זה מה שאמרתי קודם.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל זה חוזה שהצבא מכיר בו, הצבא בודק.
חיה אדלר: אם הוא חייל בודד, ויש לנו כאלה, שגרים עכשיו אצל איזה דודה רחוקה ומשלמים שכר דירה כי גם היא לא יכולה לממן את זה, עושים אתם חוזה שכר דירה והם מציגים לי חוזה שכר דירה ואני משתתפת בהחזר, אני חושבת שזה אותו דבר.
אלכס מילר: אין בעיה, כי אתם תומכים בחיילים בודדים בלי שום קשר בגלל שההורים שלהם לא נמצאים.
אלכס מילר: כשאנחנו מדברים על חיילים, זה כבר סיפור אחר.
אלכס מילר: המשפחה שלהם כאן, ההורים שלהם כאן, ואז פוטרים את ההורים שלהם.
חיה אדלר: בודד שגר אצל קרוב משפחה רחוק.
אלכס מילר: ברגע שאתה אומר בחוק שחיילים לא משלמים אגרת טלוויזיה, כל משפחה תחתים אותו - -
חיה אדלר: חיילים בודדים - -
כרמל שאמה-הכהן: חייל שעבר את מנגנון הבקרה של הצבא.
כרמל שאמה-הכהן: אתם לא סומכים על זה?
כרמל שאמה-הכהן: הם נותנים סתם כסף לאנשים?
אלכס מילר: כמה זה, 200 אנשים?
אלכס מילר: הם יודעים את זה.
אלכס מילר: אחר כך המערכת מסתבכת.
כרמל שאמה-הכהן: למה מסתבכת?
אלכס מילר: הם צריכים להעביר את הנתונים לרשות השידור.
אלכס מילר: רשות השידור הם אלה שנותנים את הפטור והם צריכים לתת את הנתונים של החיילים.
אלכס מילר: זה החייל שלי - -
כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה לא הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: אם החייל יעביר את הנתונים או הם יעבירו את הנתונים והם יציג את האישור שלו.
כרמל שאמה-הכהן: הם יעשו את זה בינם לבין עצמם.
יהודה סבן: המשמעויות של הצעת החוק של חבר הכנסת מילר נבחנו על ידינו ואנחנו יודעים לומר מה המשמעות הכספית שלהן.
יהודה סבן: הדברים הנוספים שעולים כאן על ידי הצבא לא נבחנו על ידינו, אנחנו לא יודעים מה המשמעויות.
יהודה סבן: אתם אומרים שזה 200.
יהודה סבן: אנחנו יכולים לבחון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים ואתה לוקח זמן לבחון, ממילא זה לא ירוץ למליאה בשבוע הבא.
כרמל שאמה-הכהן: אני אגיש את הרביזיה, אם טעינו.
גיא ירמיהו: אני מציע שזה יהיה רק חיילים בודדים.
יהודה סבן: אני לא יודע מה המשמעות של זה.
יהודה סבן: אם מערכת הביטחון מעלה פה הצעה, שתיקח את האחריות.
חיה אדלר: אני חושבת שהנושא הזה הוא בסדר כי חייל שמקבל מאתנו שכר דירה הוא בעצם זה ששוכר דירה.
חיה אדלר: חייל בודד אחר שלא שוכר דירה, לא יידרש על ידכם בכלל לשלם, לא יהיה על שמו שובר לתשלום האגרה.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתה בודק דבר כזה?
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן זה לבדוק את זה?
כרמל שאמה-הכהן: איך הוא יכול להיות רגוע שלא מדובר באלפי חיילים אלא בכמה מאות?
חיה אדלר: אני חושבת שהנוסח בהיבט הזה הוא בסדר.
חיה אדלר: חייל בודד שהוא בודד ושוכר דירה - -
אלכס מילר: חייל בודד סגרנו.
אלכס מילר: הוא מדבר על חיילים רגילים.
דנה נויפלד: הוא רוצה להרחיב את זה לחייל שמקבל השתתפות בשכר דירה.
חיה אדלר: מי שמקבל השתתפות בשכר דירה מאתנו הוא חייל בודד או חייל מטעמי מרחק.
חיה אדלר: לכן אמרתי שההגדרה של השתתפות בשכר דירה היא ההגדרה הנכונה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שהצעתי.
יהודה סבן: אנחנו לא יודעים מה המשמעות של זה.
כרמל שאמה-הכהן: אז תבדוק את זה.
דנה נויפלד: מה עם חיילים נשואים?
דנה נויפלד: הם מקבלים השתתפות בשכר דירה.
חיה אדלר: - - -
כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן לוקח לכם להגיע להסכמה אם יש או אין בעיה.
חיה אדלר: אני צריכה להביא נתונים כי מישהו פה זרק נכון שיש גם חיילים נשואים שמקבלים החזר שכר דירה.
חיה אדלר: עכשיו השאלה היא אם אתה רוצה להחיל את זה גם עליהם.
חיה אדלר: אז אנחנו הצגנו נתונים רק על הבודדים כי זה מה שהוצע מלכתחילה.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לכתוב שהחיילים הבודדים ואלה שאינם בודדים ובגלל סיבות מרחק נאלצים לשכור דירה והצבא מסייע להם כספית.
ניר ימין: אבל אז אנחנו צריכים נוסח מהצבא.
ניר ימין: אני לא יודע מה זה בגלל סיבות מרחק.
חיה אדלר: אני מציעה שנבחן את הנתונים בנפרד.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם לא רוצים לעזור לחיילים שלכם, אני לא יכול לרצות לעזור יותר מכם.
חיה אדלר: אני בעד אבל אין לי נתונים כרגע.
כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אותך: תוך שבוע את יכולה להביא נתונים מסודרים בכתב?
חיה אדלר: בטח, אפילו היום.
יהודה סבן: מה שאני מציע זה שההצבעה תהיה על הנוסח הנוכחי, אם אפשר.
יהודה סבן: יעבירו את הנתונים נבחן אותם יחד ותקבלו החלטה.
כרמל שאמה-הכהן: אגיד לך: מאחר וסביר שהגברת יודעת על מה היא מדברת ושהיא בטח לא משקרת, אז נחסוך עוד ישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים.
כרמל שאמה-הכהן: מאחר והניסוח לוקח שבוע שבועיים והתאמות והכל ועד שזה יגיע למליאה, ואתה יודע שלא נגיד לך משהו שלא נעשה אותו והרי כל זה מותנה בהסדר הכולל של הרפורמה, הלוואי שזה ייגמר בכנס הזה, החוק הזה לא מתקדם בלי החוק הגדול של האגרה.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שסיכמנו, אם לא שמת לב.
אלכס מילר: אני יכול להגיד דבר כזה: על שני הסעיפים האלה יש מימון מוסכם.
כרמל שאמה-הכהן: בגלל זה נתנו להם זמן לבדוק את זה.
כרמל שאמה-הכהן: היה ולא, נמחק את הסעיף הזה.
כרמל שאמה-הכהן: עושה רביזיה ומוחק בשנייה.
אבי כץ: אם יהיה מימון, לפי מה שאתם מציעים - -
אלכס מילר: אני הייתי מציע לעשות את זה בדרך אחרת.
אלכס מילר: אני הייתי מציע להצביע על הנוסח המקורי, להכניס את הסעיף שאתה מציע בהסתייגות למליאה.
אלכס מילר: במידה ויהיה נוסח להסכמה לכל הענין הזה, כולל התקציב, זה יעבור למליאה בהסתייגות.
אלכס מילר: גם זאת אופציה.
אלכס מילר: במידה ולא, אתה יכול למשוך את ההסתייגות.
מיטל בשארי: ההצעה של היו"ר מבורכת.
מיטל בשארי: אני חושבת שמכיוון שמדובר רק במאות חיילים ולא באלפי חיילים ומדובר פה בחיילים שבעל כורחם, רק מפאת המרחק, אני חושבת שיש חשיבות לתת לחיילים האלה.
כרמל שאמה-הכהן: נוסיף את הסעיף לגבי חיילים שמקבלים זכאות.
כרמל שאמה-הכהן: איך את יכולה להגדיר לנו את זה?
דנה נויפלד: יש להם שם?
חיה אדלר: הם מקבלים שכר דירה מטעמי מרחק.
ניר ימין: אני מבקש לקבל את הנוסח המדויק.
חיה אדלר: ברשותכם, אני אעביר כל מי שמקבל שכר דירה בצבא, זה 3 קבוצות: הבודדים, אלה מטעמי מרחק והנשואים.
חיה אדלר: הנשואים הם רבים.
כרמל שאמה-הכהן: לא, אנחנו לא מכניסים את הנשואים.
ניר ימין: רגע, לא סיימתי לקרוא: "יוצא צבא המשרת בשירות סדיר והוכר לפי פקודות הצבא כחייל בודד" ומוצע להוסיף גם כחייל "הזכאי להשתתפות בשכר דירה מטעמי מרחק" ואתם תעבירו לנו נוסח, "זכאי לפטור מתשלום האגרה לפי סעיף 28א; בסעיף זה, "יוצא צבא", "פקודות הצבא" ו"שירות סדיר" – כהגדרתם בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1986.
ניר ימין: "     הסעיף הזה הוא סעיף קבוע, בניגוד לסעיף של הגמלאים, והוא לא מתוקצב מתקציב המדינה כמו הסעיף של הגמלאים.
אבי כץ: מאיזה תקציב?
ניר ימין: מרשות השידור.
אבי כץ: לא, בשום פנים ואופן לא.
אבי כץ: הרי על זה דיברנו.
ניר ימין: מה שאני הבנתי, ההסכמות בין המציע לאוצר היה שרק הגמלאים יהיו - -
אבי כץ: גמלאים וגם חייל בודד.
אלכס מילר: כמובן שזה מהתקציב.
אלכס מילר: אז על מה כל הסיפור?
יהודה סבן: אגיד שוב: הסדר המימון כולו יידון פה, בו, אמור היה להתחיל לפני 10 דקות והוא גם יסתיים כאן.
יהודה סבן: במסגרת הזאת אנחנו נמצא מקור מימון להצעת החוק הזאת.
יהודה סבן: זה לא משנה מבחינתכם.
אבי כץ: אבל דיברנו שזה ייכתב בהצעת החוק.
יהודה סבן: זה לא משנה מבחינתכם האם מקור המימון הוא תקציב מדינה או שזה יהיה איך שהוא מהמקורות הפנימיים של הרשות, כל עוד יש לזה מקור לאורך זמן בתוך הפעילות של הרשות.
אבי כץ: אנחנו מבקשים לכלול את זה בחוק.
אבי כץ: אחר כך זה נשאר תלוי באוויר.
יהודה סבן: כיוון שזו התחייבות לאורך זמן, אנחנו לא רוצים שלאורך זמן יתקבע כאן תקציב המדינה לאורך שנים.
אבי כץ: אז תגביל את זה ל-3,4 שנים.
אבי כץ: כמו שאתה מביא את הגמלאים לו, נביא גם את זה.
כרמל שאמה-הכהן: חיילים בודדים, אתה צריך להריץ אותם לפה שיקבלו פטור.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא כסף גדול.
כרמל שאמה-הכהן: גם כשאתה מכפיל את זה.
כרמל שאמה-הכהן: תעשה 10 שנים.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר פה במאות אלפי שקלים.
יהודה סבן: בסדר, אבל אנחנו לא רוצים לקבל מתקציב המדינה מפה ועד עולם - -
כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אז ל-10 שנים.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר פה במאות אלפי שקלים כפול 10 שנים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה זה יוצא?
כרמל שאמה-הכהן: בוועדה אחרת פה לא רחוקה, היו"ר ממצמץ ועובר פי 100.
יהודה סבן: עד 2014, כפי שנקבע לגבי אגרת - -
חיה אדלר: אוכלוסיית חיילים בודדים זו אוכלוסייה שלא משתנה.
אבי כץ: תעשה בהגדרה לחוק הגמלאים מבחינת המימון.
אופיר אקוניס: זה פעמיים אגרה.
יהודה סבן: אני חושב שמבחינת חברי הכנסת אין הבדל אם זה מכספי מדינה או ממקורות הרשות.
אופיר אקוניס: לחייל זה חיסכון של 700,800 שקל.
כרמל שאמה-הכהן: אלכס, מה אתה רוצה לעשות?
כרמל שאמה-הכהן: מספק אותך 2014?
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי זו טעות.
אלכס מילר: בסדר...
אלכס מילר: היו"ר כרמל שאמה:     	בא נעשה לחיילים בודדים עד 2016.
אלכס מילר: בסדר?
כרמל שאמה-הכהן: אז הגמלאים עד 2013 כולל, וכל החיילים הבודדים או מטעמי מרחק עד 2016 כולל.
ניר ימין: אותו דבר לגבי החיילים הבודדים, מתקציב המדינה.
ניר ימין: גם התחילה של זה יהיה ב-2012ף כמו לגבי הגמלאים?
אלכס מילר: הן, בטח.
אלכס מילר: התחילה של החיילים הבודדים תהיה מיידית.
אופיר אקוניס: אז זה רק מהאגרה של 2012.
אבי כץ: 2011 הוא רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: מי שלא שילם.
דנה נויפלד: המשמעות של זה היא החזרים?
כרמל שאמה-הכהן: עד 2012, בואו נגמור את זה, חבל על הויכוח.
כרמל שאמה-הכהן: תחילה מ-2012.
ניר ימין: ב-1 בינואר 2017 יחול אותו הסדר שחל לגבי הגמלאים ב-2014?
ניר ימין: כלומר, אפשר יהיה להאריך את התוקף רק שר האוצר בלי השר הממונה על רשות השידור?
ניר ימין: אותו דבר?
כרמל שאמה-הכהן: מציבעים.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף עם התוספות שאושרו?
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהצעת החוק תועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
לאה ורון: חבר הכנסת נסים זאב מצביע במקום חבר הכנסת אזולאי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מברך אותך, אלכס מילר, על היוזמה.
כרמל שאמה-הכהן: בזכות היוזמה שלך גם החיילים מטעמי מרחק נהנו וגם הגמלאים.
לאה ורון: חבר הכנסת מילר במקום חבר הכנסת אילטוב.
לאה ורון: היו"ר כרמל שאמה:     		 עשתה עוד משהו טוב היום.
לאה ורון: אני מודה לכולם.
לאה ורון: הישיבה נעולה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כינסנו ישיבה של ועדת כלכלה ליום מלא לאחר שמשרד התחבורה הציג בפני הוועדה צורך ברור ומיידי להשלים את החקיקה כדי לאפשר הפעלה של הרכבת הקלה בירושלים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה סיירה וראתה במו עיניה את מצוקת הסוחרים והתושבים במרכז העיר ירושלים, כתוצאה מכל העיכובים שקרו בהפעלת הרכבת הקלה.
כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק שבפנינו בעצם מבססת נורמה חקיקתית שעליה אמורה להסדיר רישוי, נהלי הפעלה ופיקוח וענישה בכל מה שקשור להפעלת הרכבת הקלה, ולכן אנחנו נקיים היום דיון רציף, למעט הפסקת צהריים.
כרמל שאמה-הכהן: לא בטוח שנספיק לסיים היום את החוק ואז נצטרך לקיים עוד ישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: נתחיל את הדיון בהצגה כללית של הצעת החוק ובתגובות של הצדדים השונים להצגה הכללית ולאחר מכן ניגש לחקיקת סעיף סעיף.
כרמל שאמה-הכהן: מי מטעם משרד התחבורה מציג?
חוה ראובני: אני רוצה לפתוח ולהודות לוועדה שהתגייסה, ליושב ראש הוועדה, למנהלת הוועדה, לייעוץ המשפטי, שהתגייסו לסייע לנו לקיים את הדיון הזה על מנת שנוכל להוציא את הרכבת הקלה לדרך במועד.
חוה ראובני: הצעת החוק שבפנינו עניינה ברגולציה של הרכבת הקלה.
חוה ראובני: כיום אנחנו רוצים לצאת לדרך עם רכבת קלה שאין שום הסדרה של מי יכול להיות מפעיל רכבת קלה, שום הסדרה חוקית מה הם התנאים להיות מפעיל ומי הם בעלי המקצועות השונות שיעסקו בזה והמותר והאסור בתחום ההתנהגות וסמכויות המשטרה לחקור והסנקציות על מסורות למיניהן.
חוה ראובני: זה עיקרו ולבו של החוק, כאשר בשוליו, בהזדמנות חגיגית זו, אנחנו עושים מספר תיקונים חיוניים לפקודת מסילות הברזל, לעניין הרכבת הכבדה, לסלק מספר אנכרוניזמים שאי אפשר לחיות איתם, ולו ההתייחסות והסמכויות שניתנות לרשות הנמלים והרכבות, שעברה מן העולם כבר לפני מספר שנים.
חוה ראובני: שם זה ברמת התיקונים הטכניים, לא בא לתת רגולציה רק לרכבת הכבדה, אף כי גם זו דרושה וגם זו תובא בהזדמנות קרובה לאישורה של הוועדה.
חוה ראובני: אנחנו מקווים שהדיון יהיה פורה ומאיר ושנוכל להשלים ככל האפשר כמה שיותר בתוך הצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא, מר שוחט.
אברהם בייגה שוחט: אדוני היושב ראש, אני משמש כמעט שנה, קצת פחות משנה, כיושב ראש של חברת סיטיפס ובחודשיים האחרונים נחשפתי לנושא החקיקה שלצערי הרב היא רחוקה מההגדרה שהושמעה כאן בפתיחה, שנאמר שנעשו מספר שינויים קלים רגולטיביים שחובה לעשות אותם וכמובן שגם אני וגם חבריי בסיטיפס לא מתנגדים לרגולציה שצריכה להתקיים ואין ספק שרכבת קלה שמשרתת את הציבור ומתנהלת על פי זיכיון שנמסר לחברה במכרז מטעם הממשלה מודעת לדבר, שיש צורך לבקר, לבדוק, לתפעל אותה.
אברהם בייגה שוחט: אבל המסמך שמונח בפניכם כהצעת החוק הוא רחוק מהעניין הזה וברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה טיפה להרחיב ולהגיד מלה עקרונית, שכן לפי דעתי, הדיון היום הוא לא דיון ברכבת הקלה בלבד.
אברהם בייגה שוחט: מי שמסתכל על החוק ומבין שהחוק הזה בא במקביל לזיכיון שקיבלה חברה, אחרי שעבדו שנים מרובות, אנשי הממשלה, בהכנת הזיכיון, מבין שכאן נעשה דבר שמשנה באופן בסיסי, מערער ומרסק את תמונת הזיכיון בשורה רבה מאוד של דברים, חלקם מנהליים, חלקם פיקוחיים, חלקם כספיים, מבחינת התכנית העסקית של הרכבת, ואני אגיד שאני יותר מאשר מתפלא.
אברהם בייגה שוחט: דרך אגב, הייתי יושב ראש ועדת הכלכלה, אמנם רק כחמישה חודשים, כי אחרי זה הפכתי להיות יושב ראש ועדת הכספים, שם הייתי שלוש שנים, וזה היה לא מזמן, רק לפני 23 שנים, ואני יכול להגיד לכם שהנושא הראשון שהעברתי בוועדת הכלכלה היה חובת חגורת בטיחות בתוך העיר, כי מחוץ לעיר זה חוקק קודם.
אברהם בייגה שוחט: כשבאתי, שמו לי את זה מול העיניים וזה היה הדבר הראשון, אבל זה במאמר מוסגר.
אברהם בייגה שוחט: לכן אני אומר שהוועדה, ואתה בראשה, לוקחים על עצמכם אחריות כלכלית לאומית חמורה וחשובה מאוד.
אברהם בייגה שוחט: זה לא דיון ברכבת הקלה, זה דיון איך ממשלה מתנהלת אל מול זכיין שזכה במכרז.
אברהם בייגה שוחט: כל הפרטים, התפעוליים, הכספיים, הקנסות, הרגולציה, הכל ישנו בתוך הזיכיון, לדעתי.
אברהם בייגה שוחט: אם הממשלה רוצה עוד להוסיף דבר כזה או אחר, זה בסדר, אבל אדוני, לצערי הרב, אלה הם לא פני הדברים.
אברהם בייגה שוחט: למשל, אני לא ארבה, חבריי ירחיבו טיפה, אם הזיכיון היה לשלושים שנה והרישיון ניתן לשלושים שנה, ובילד אִין בתוך הזיכיון יש מה עושים במקרה שמתנהלים גרוע, ולממשלה יש אלף כלים לטפל בעניין, באמצעות חוק הזיכיון, לא עולה על הדעת שהרישיון ניתן לארבע שנים ובתום ארבע שנים יכולה הממשלה להכניס שינויים בניגוד לזיכיון.
אברהם בייגה שוחט: יש לזה משמעות תפעולית, יש לזה משמעות מבחינת זה שאנחנו לא יודעים מה עומד לפנינו ויש לזה משמעות גם מבחינת הבנקים.
אברהם בייגה שוחט: הבנקים כתבו לנו מכתב ברור ואמרו 'בתנאים האלה ההסדר הפיננסי בעצם נמצא במצב של רעידת אדמה וקריסה', כי לנו יש הסדר שההלוואה צריכה להינתן---
כרמל שאמה-הכהן: הצגתם את המכתב הזה לוועדה?
אברהם בייגה שוחט: לא, לפי דעתי לא הביאו, אבל הוא ישנו, אתם תקבלו אותו בהמשך הדברים.
אברהם בייגה שוחט: דבר שני, למשל יש גוף שהוא הרגולטור שלנו, שמולו אנחנו עומדים, JPTA, שמורכב מהחשב הכללי, משרד התחבורה, עיריית ירושלים.
אברהם בייגה שוחט: איתו אנחנו מתדיינים, הוא קונס אותנו, הוא בודק אותנו, וקם גוף נוסף חדש, מנהל הרכבת, עם סמכויות כמעט דומות.
אברהם בייגה שוחט: מה הסיפור הזה?
אברהם בייגה שוחט: איך יכול לעבוד זכיין כשיש מולו שני גופים.
אברהם בייגה שוחט: רבותיי, היתה לי זכות גדולה מאוד להקים את חברת חוצי ישראל ולטפל בפרויקט הזה, כולל כל החקיקות וכולל המכרז, עד שיצא לדרך.
אברהם בייגה שוחט: הזכיין ידע, יש מולו גוף אחד מטעם הממשלה.
אברהם בייגה שוחט: זכויות אכיפה על הפעילות בתוך הרכבת.
אברהם בייגה שוחט: בתוך המודל נקבעו זכויות האכיפה, באים ומערערים את זה.
אברהם בייגה שוחט: כל אחד מבין את המשמעות, יש לזה משמעות כספית, משמעות התנהלותית, איך אנשים ישלמו או לא ישלמו.
אברהם בייגה שוחט: לפיכך, אדוני היושב ראש, אני אומר לך, כשקראתי את הדברים, למרות תפקידי, הרי אני בא מטעם סיטיפס, אבל בן אדם לא שוכח גם את מה שהוא עשה כל חייו, לפחות ארבעים שנה עסקתי בצרכי ציבור, ואני נדהמתי כשראיתי את עזות המצח שמופיעה בחקיקה הזאת ואני ארשה לעצמי להוסיף עוד מלה אחת לפני שאני אציע גם איזה שהיא הצעה.
אברהם בייגה שוחט: גם ההתנהלות כלפי חברת סיטיפס, מבחינת העברת החומרים, מבחינת הרצון להתדיין, מבחינת הבקשות שלנו להתדיין ולהסביר, היו גרועות ביותר ולא רציניות.
אברהם בייגה שוחט: כשאני שאלתי האם בזמן הפצת התסקיר, התסקיר הגיע לחברה בשעתו אחרי השינויים, נאמר לי שלא.
אברהם בייגה שוחט: שאלתי, תגידו יש כבר בלו פרינט?
אברהם בייגה שוחט: אנחנו יכולים לקבל אותו?
אברהם בייגה שוחט: לא קיבלנו אותו.
אברהם בייגה שוחט: לא קיבלנו את הבלו פרינט.
אברהם בייגה שוחט: הוא שכב במשרדי הממשלה והוא הגיע אלינו לא דרך משרד התחבורה.
אברהם בייגה שוחט: היה סירוב מוחלט לתת לנו אותו.
אברהם בייגה שוחט: יכול להיות שזה חלק מההסבר ששאלת, מה קרה, איך זה... עובדה.
אברהם בייגה שוחט: היתה התנהלות, לפי דעתי, לא סבירה, לא רצינית, לא טובה, וזה יצר מצב שבאמת נקלענו לפינה מאוד מאוד קשה.
אברהם בייגה שוחט: אולי האנשים שעסקו בזה יגידו על הפגישות שהיו כמה מלים ואיך העסק התנהל.
אברהם בייגה שוחט: אני רק עשיתי זום על מספר נושאים קרדינליים.
אברהם בייגה שוחט: הם לא היחידים, יש שם מערכת שלמה של דברים ולכן בקשתי, אדוני היושב ראש, אנחנו לא אומרים שלא צריך לחוקק חוק, צריך לחוקק חוק, אנחנו גם מוכנים להתדיין, אנחנו מוכנים לשבת, לשמוע, אם יש דברים שאנחנו נוריד התנגדות, יש דברים שאולי הממשלה תבין מה שהיא עושה כלפי הציבור, מה קורה, ולכן הייתי מבקש מכבודו שיאפשר לנו תקופת זמן, בהוראתך, יש לך סמכות לבוא ולהגיד למשרדי הממשלה הרלוונטיים, אוצר, משפטים, תחבורה, 'רבותיי, קחו שבועיים, שבו עם אנשי סיטיפס, תבדקו את הדברים'.
אברהם בייגה שוחט: יכול להיות שתהיה התנגדות, אני לא מאמין.
אברהם בייגה שוחט: אני מאמין באנשים, שבשיחה ובהסתכלות לעומק אפשר למצות ולהגיע לדברים יותר רציונליים.
אברהם בייגה שוחט: יכול להיות שגם אנחנו נצטרך לוותר על משהו מתוך הזיכיון, אבל בגדול אנחנו לא יכולים לחיות עם הדבר הזה.
אברהם בייגה שוחט: לפיכך, זה מה שהייתי מבקש, שאדוני יאפשר משך זמן, בהנחייתך, למשרדי הממשלה לשבת איתנו, לבדוק את הדברים, ואני מניח שגם בהתחלת הדיון אתה תשמע דבר דבר, תשמע תגובות, אז תבין את הנקודות.
אברהם בייגה שוחט: אבל אני חוזר ואומר לך, אני מטיל על כתפיך, כי אני מאמין שאתה יכול לעשות את זה, להסתכל במבט כולל; מדינה-זכיין, לא סיטיפס.
אברהם בייגה שוחט: מה יקרה בפעמים הבאות?
אברהם בייגה שוחט: מישהו יילך למכרז?
אברהם בייגה שוחט: בנק ייתן הסדר פיננסי כשהוא יודע שלמחרת היום ייתכן פתאום מצב שבחקיקה משנים את כל תנאי הזכיינות וקובעים דברים חדשים לחלוטין שמרסקים את החוזה, מרסקים את ההסדר הפיננסי ויוצרים מצב בלתי נסבל.
אברהם בייגה שוחט: מלה אחת להערתך, שאתה דואג לאנשי השוק, ובצדק צריך לדאוג להם, כי הם סבלו הרבה הרבה מאוד זמן.
אברהם בייגה שוחט: השבועיים האלה הם לא אלה שיכריעו את נסיעת הרכבת.
אברהם בייגה שוחט: אני מקווה שהיא תיסע, מתי שאנחנו חושבים שתיסע, בתחילת או באמצע אוגוסט, אבל החקיקה זאת לא הסיבה.
אברהם בייגה שוחט: החקיקה בשום פנים ואופן היא לא הסיבה---
כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר לנו שגם ללא החוק הזה אפשר להפעיל את הרכבת?
אברהם בייגה שוחט: לא אמרתי את זה.
אברהם בייגה שוחט: היו"ר כרמל שאמה: אוקי.
אברהם בייגה שוחט: זה היה משנה קצת את התמונה.
אברהם בייגה שוחט: לא אמרתי.