GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי אני חוזרת קצת על קודמי אבל אני לא רואה שום קשר בין זה שאנחנו צריכים לעשות או להוריד את הבלו ואת המס העקיף על הדלק למול מרווחי השיווק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לחזור על החישוב שדיברתי אתך, אדוני יושב ראש ועד העובדים בסונול, העובדה שכל פעם שאנחנו מדברים על הורדת רווח, רווחיות של איש עסקים זה או אחר, אי אפשר לצעוק ישר שהעובדים יפוטרו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה גם נותן להם לגיטימציה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אנחנו צריכים לקבל את זה בשוויון נפש, שברגע שלא נתת לו להרוויח מספיק, זה הגבול בין החזירות לבין רווח סביר או רווח טוב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שמי שמשקיע בתחנת דלק השקיע הרבה מאוד כסף ואני חושבת שהוא רוצה להרוויח אבל בטח לא כל לפעם לבוא ולצעוק שישר יפטרו את העובדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו מאוד בעד העובדים ונעשה הכל כדי שלא ייווצר מצב שברגע שאתה מוריד את מרווחי השירות, זה אומר שזה בא על חשבון העובדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאחת הבעיות במדינת ישראל היא שירות וכל הנושא של המוסר השירותי במדינת ישראל שהוא די פגום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, אני לא חושבת שבשבדיה או בבריטניה או באירלנד השירות פחות טוב ממדינת ישראל, שיש פה מרווחי שיווק של 13.1 מול מדינות אחרות כמו גרמניה, אוסטריה, שבדיה, בריטניה, שנעים בין 7% ל-4%, וגם שמישהו יגיד בעיות ביטחון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ישר נכניס בעיות ביטחון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נקודה שנייה - -
אתי גוטמן: שכר הלימוד באוניברסיטאות בשבדיה הוא חינם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם בזה צריך לטפל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא קשור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תרשו לי לסיים: אני רוצה לחזק את דבריו של ח"כ עמאר, שצריך לעשות דיון נפרד על נכי צה"ל, זכיינים נכי צה"ל כי אין ספק שאפילו צריך לעודד, למרות שזה יותר יקר, את הציבור לקנות כחלק מהתרומה גם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שי מקומות שאולי צריך ללכת ולתרום יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה סתם משהו שחשבתי עליו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני הגשתי הצעת חוק, אדוני היושב ראש, הצעת חוק צרכנית שתכריח, ואני מקווה שמשרד האוצר ילך אתי למרות שיש לי חשש כבד שהם לא יעשו את זה, שתכריח את תחנות הדלק ולא רק תחנות דלק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מוצר שיש לו מסים עקיפים, מכונות, מכוניות, תחנות דלק, בחשבונית יפורט מהו המס העקיף ומהו המס הישיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אנחנו מעבירים את ההצעה הזאת ויהיו מרווחי שיווק כל כך גבוהים לתחנות דלק, הציבור יחשוב שאתם הגזלנים פה ולא האוצר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, צריך ללכת למצב יותר הגיוני ולהוריד את מרווחי השיווק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דבר אחרון – ברשותכם, כנראה שזה לוועדה הבאה....
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שכחתי...
כרמל שאמה-הכהן: אין לנו מסקנות חותכות כי לא קיבלנו סקירה.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תמתין בסבלנות לתקופה שהציג משרד התשתיות, שנדרשת לשלב הראשון של העבודה, שהוצג בפנינו כשבועיים ומעבר לכך, אנחנו באמת, על פי הדעות שהובעו כאן בוועדה, של חברי הכנסת, ממתינים גם לענין ההכרעה בענין הסולר.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה העלתה במהלך הדברים את הבקשה לגלות ענין ורגישות, שאנחנו בטוחים שכך אתם נוהגים, במישור של עובדי חברות הדלק, של בעלי התחנות ושל נכים בעלי תחנות תדלוק.
כרמל שאמה-הכהן: הוועדה, כמובן, תתכנס מיד לאחר שיהיו נתונים חדשים בענין ותתאם את המועד עם משרד התשתיות.
כרמל שאמה-הכהן: שמחה לרשום לפניה שלא יהיה שום שינוי כלפי מעלה ברכיבים הנקבעים על ידי משרד התשתיות עד להכרעה בענין זה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה לעניין הצעת חוק הבנקאות (רישוי)(תיקון מס' 17)(סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב), התשע"א-2011, הצעת חוק ממשלתית, והצעות חוק פרטיות באותו עניין של חברי הכנסת: דני דנון, שי חרמש, ורוברט אילטוב.
לאה ורון: חבר הכנסת שי חרמש ביקש גם בקשה לדיון מחדש.
לאה ורון: אני מניחה שהוא יגיע בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: גם זה על סדר-היום.
כרמל שאמה-הכהן: התוכנית המקורית היתה לסיים את החקיקה בעניין היום, ולכן הקצאנו שלוש שעות לדיון.
כרמל שאמה-הכהן: פנה אליי שר האוצר וביקש באופן מיוחד ואישי להופיע בפני הוועדה כדי להציג את הצד שלו, ואת הרצונות שלו בסעיפים העיקריים בהצעת החוק.
כרמל שאמה-הכהן: זה נכון שוועדת הכלכלה לא עובדת אצל האוצר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, היא מכבדת מאוד את האוצר, ובטח אם שר האוצר רוצה להגיע, מצאתי לנכון לתת את הבטחתנו שלא נסיים את הדיון היום, וניתן לו בהחלט את ההזדמנות להופיע בפנינו בכבוד רב.חוץ מעניין זה, אנחנו נתקדם, ולדעתי נסיים את הכול.
עמיר פרץ: אז מה הטעם להביא אותו?
עמיר פרץ: לתת לו הזדמנות לשכנע אותו?
כרמל שאמה-הכהן: אמרתי - לסיים את הכול, למעט עניין זה, למעט סעיף ספציפי שהוא מאוד חשוב לו, ושהוא חושש.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, החשש הוא חשש יתר וחשש מיותר.
עמיר פרץ: אפשר לדעת מה הסעיף?
כרמל שאמה-הכהן: הסעיף של ה-10%.
כרמל שאמה-הכהן: למרות שאני לא רואה את ה-10% משתנים.
כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, אני לא רואה שהסעיף נשאר בדיוק כפי שהאוצר רוצה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, לא אומרים לשר אוצר שמבקש להופיע בפני ועדה לא.
כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו?
אתי בנדלר: סעיף 36יב הוצבע, והתחלתנו את הדיון בסעיף 36יג.
לאה ורון: שהוקרא ולא הוצבע.
כרמל שאמה-הכהן: יג זה ה-10%.
כרמל שאמה-הכהן: מנכ"ל משרד האוצר, בבקשה.
חיים שני: שלום ובוקר טוב.
חיים שני: כמו שאמר היושב-ראש, שר האוצר נמצא בחו"ל.
חיים שני: הוא ביקש ממני לומר מספר דברים.
חיים שני: האוצר עובד על הנושא הזה תקופה ארוכה.
חיים שני: הייתי אומר, אולי כמעט מספר שנים.
חיים שני: לפני מספר חודשים הוצג להנהלת האוצר ולשר המתווה שנמצא פחות או יותר מול עיניכם.
חיים שני: מצד אחד, זיהינו כאן כשל שוק.
חיים שני: מצד שני, אנחנו לא ששים להתערב בשוק.
חיים שני: ביקשנו לעשות עבודה נוספת.
חיים שני: החשכ"ל לקח, לבקשתנו, חברת ייעוץ או חברה שעזרה למפות שוב את השוק, את התחום, ולהבטיח שמה שאנחנו מניחים או מבינים שלעסקים קטנים, בין אם בפריפריה, בין אם בכלל, יש איזשהו פוטנציאל של פגיעה כתוצאה מהמצב הקיים.
חיים שני: אחרי שהעבודה הוצגה לנו השתכנענו שזה המצב, ולכן יצאנו עם הצעת החוק הזאת לדרך לפני מספר חודשים.
חיים שני: כאמור, השר נמצא בחו"ל.
חיים שני: זה נושא שחשוב לו.
חיים שני: הוא ביקש אתמול מחבר הכנסת כרמל שאמה, יושב-ראש הוועדה, אם אפשר להמתין לפחות לסיכום של הנושאים העיקריים, להצבעות סביב הנושאים העיקריים, כך שתהיה לו אפשרות גם להציג בפני הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: למעט אלו שנרשמו, האם יש עוד מישהו שביקש, לדבר באופן כללי על הצעת החוק לפני הדיון הפרטני בסעיפים?
שי חרמש: מתי אתה רוצה לדון ברביזיה?
כרמל שאמה-הכהן: קודם כל, צריך לדון אם רוצים לדון ברביזיה.
שי חרמש: אני בטוח שכולם ירצו.
כרמל שאמה-הכהן: דברה דייויס סגנית נשיא באמריקן אקספרס, בבקשה.
דברה דייויס: (מדברת בשפה האנגלית)
לאה ורון: מי אמור לתרגם את הדברים של הגברת דייויס?
פול מיכאל אוגדן: (מתרגם את הדברים של דברה דייויס) 	 דברה דייויס אמרה שהיא מייצגת את חברת אמריקן אקספרס.
פול מיכאל אוגדן: היא סגן נשיא בכיר אירופה, מזרח התיכון ואפריקה.
פול מיכאל אוגדן: באזור הזה אמריקן אקספרס פועלת ב-52 מדינות.
פול מיכאל אוגדן: היא אומרת שהיא רוצה להסביר איך אמריקן אקספרס עובדת, ואיך היא תומכת בשיטת מערכת התשלומים.
פול מיכאל אוגדן: אמריקן אקספרס עובדת בשיטת שלושת הגופים בסקטור התשלומים.
פול מיכאל אוגדן: חברת אמריקן אקספרס מעניקה רישיון לגוף מסוים בכל מדינה ומדינה, אבל רק לגוף אחד.
פול מיכאל אוגדן: יש לחברת אמריקן אקספרס התקשרות רק עם איזה 130 בנקים בעולם, בניגוד לחברות האשראי האחרות שיש להן התקשרויות עם עד 20,000 בנקים.
פול מיכאל אוגדן: כדי לשמור על איכות השירות, רמת השירות, אמריקן אקספרס בנתה את המודל העסקי הזה.
פול מיכאל אוגדן: זה עוזר להם, ללקוחות ולנושאי הכרטיס, להיות שלמים עם כל המערכת הזאת.
פול מיכאל אוגדן: בישראל חברת אמריקן אקספרס בחרה בבנק הפועלים כזכיין של אמריקן אקספרס, ואמריקן אקספרס פועלת רק ובלבד עם בנק הפועלים.
פול מיכאל אוגדן: השיטה שלנו מגבירה את רמת התחרות בשוק.
פול מיכאל אוגדן: אם הצעת החוק הזאת תועבר יכול להיות שזה יכריח אותנו לעבוד עם גופים נוספים  וזה יפגע במודל העסקי שלנו.
פול מיכאל אוגדן: ההזדמנות לבדל את המותג שלנו תקרוס, וכל המודל העסקי וכל הפעולות שלנו ייפגעו.
פול מיכאל אוגדן: זה גם יפגע ביכולת שלנו להצמיח את העסק שלנו פה בארץ.
פול מיכאל אוגדן: מניסיון שלנו, אין מדינה אחרת בעולם שמחייבת חברה כמו אמריקן אקספרס להתקשר עם יותר מבנק אחד.
פול מיכאל אוגדן: זו בעיה ייחודית בישראל, ואין לנו בעיה כזאת בכל יתר העולם.
דברה דייויס: (תרגום דבריה מאנגלית)     אני רק רוצה לסיים ולומר שאנחנו מחויבים לישראל ולעסקים שלנו פה.
דברה דייויס: אנחנו מאוד נעריך אם הוועדה תבין ותיקח בחשבון את המודל העסקי, ואת המחויבות שלנו לשמר ולהגדיל את עסקנו בישראל.
אתי בנדלר: מה שיעור הסליקה היום של אמריקן אקספרס?
אתי בנדלר: פחות מ-10%.
דוד זקן: פחות מ-10%.
שי חרמש: כל קו ההגנה בישיבה הקודמת היה שישראכרט זה כחול-לבן.
שי חרמש: עכשיו מסבירים לנו את זה באנגלית, ואנחנו צריכים להבין.
שי חרמש: לא שאני לא מבין אנגלית.
אתי בנדלר: היא לא מייצגת את ישראכרט, אלא את אמריקן אקספרס.
שי חרמש: תאמינו לי שאני לא מבין, אבל את זה הבנתי.
כרמל שאמה-הכהן: ישראל דוד, מנכ"ל ויזה כאל, בבקשה.
ישראל דוד: בוקר טוב.
ישראל דוד: אני הגעתי משתי סיבות, ועכשיו יש לי גם את השלישית.
ישראל דוד: גם לחברת כאל יש זיכיון של חברת דיינרס.
ישראל דוד: מודל שלושת הרגליים שתיארה הגברת, הסניור VP, הוכיח את עצמו גם בישראל להיות מודל חזק מאוד כי משך שנים רבות המודל הזה הצליח להביא לשתי חברות כרטיסי אשראי סדר גודל של 4% בנתח שוק.
ישראל דוד: קרה דבר מאוד מעניין, לידיעת כולנו, שמרגע שהחוק הזה התחיל להידחף ולפתוח את השוק לתחרות, וגם כאן צריך להבין שאנחנו מדברים על פתיחת השוק ברגל אחת שהיא רגל הסליקה, לתת את האפשרות לבית העסק לסלוק את כל הכרטיסים עם כל חברות כרטיסי האשראי, ולא להעביר את ההנפקה, את הנפקות הכרטיסים, אל אותם 18% שיש לישראכרט לחברת כאל, כך שהמותג הישראלי יישמר, והבנייה שלו תישמר.
ישראל דוד: יקרה דבר שכנראה אמריקן אקספרס בגלל מגבלת 10% שמדובר בה בחוק, וכולם יודעים שדעתנו שהגנה מסוג כזה צריך לתת למותג בבנייה עד לרמת של 5%.
ישראל דוד: עובדתית לא דיינרס, ולא אמריקן אקספרס, הצליחו להשיג את ה-5% בתנאים הקיימים עם אותו מונופול שמדובר בו משנת 1999.
ישראל דוד: מן הסתם, אנחנו רואים צמיחה לא טבעית של אמריקן אקספרס בשוק הישראלי שנובעת, בין היתר, שהחוק הזה נדחף והגנת 10% תגדיל את אמריקן אקספרס עד רמה של 10%.
ישראל דוד: על חשבון מי?
ישראל דוד: המותג הישראלי הישראכרטי – מהלך עסקי מבריק, חכם, ואמריקן אקספרס כאן באה כבעלת עניין.
ישראל דוד: אני רוצה להגיד לכם שדיינרס היתה בארץ, ובגלל מגבלת 4% עשתה מאמץ גדול לשכנע גם את ישראכרט וגם את לאומי קארד להיכנס לסליקת כרטיסי דיינרס.
ישראל דוד: דיינרס יוכל לצמוח והתחרות רק תשתכלל אם כולם יסלקו את כולם – זה לרמה הזאת.
ישראל דוד: הרמה השנייה זה אותו מותג ישראלי.
ישראל דוד: אני חושב שחייבים להבין, ואני חושב שעמיר פרץ שיצא מכאן הוביל את הדיון הקודם.
ישראל דוד: המותג הישראלי לא ייפגע בהיבט שלישראכרט יש בהחלט נכס שהיא בנתה אותו הרבה מאוד שנים.
ישראל דוד: להיפך, שתי חברות סליקה כחול-לבן, האחת בולטת גם בצבעים של הלאומי קארד כחול-לבן, והשנייה עם צבעי כחול ולבן בלוגו שלה, וישראכרט, המותג הזה יוכל להיסלק על-ידי שלושת חברות המותגים הישראלים, ומן הסתם השוק ייפתח לתחרות.
ישראל דוד: אנחנו לא מצאנו לנכון להגיע כאן למעמד של חברה מול חברה.
ישראל דוד: נושא הפתיחה לתחרות - מעורבות חקיקתית היא לא טובה לאף אחד מאיתנו.
ישראל דוד: אבל, היות ומ-1999 השוק לא הצליח להיפתח, ובמסגרת אותה עמלה צולבת, והסליקה הצולבת במודל ארבעת הרגליים, לא שלושת הרגליים, אחד הדברים שהדאיגו האם באמת נצליח לפתוח את השוק לתחרות ולא הצלחנו, אז מן הסתם קידום החקיקה יפתח לתחרות, ישמר מותג ישראלי, וכאל מן הסתם תשמח לסלוק את כרטיסי ישראכרט.
כרמל שאמה-הכהן: דב קוטלר, מנכ"ל ישראכרט.
דב קוטלר: בוקר טוב לכולם.
דב קוטלר: למען הסדר, שמי דב קוטלר, ואני מנכ"ל ישראכרט בשנתיים האחרונות.
דב קוטלר: נתבקשנו לעשות מצגת מאוד קצרה, לבקשת היושב-ראש.
דב קוטלר: יש בה שבעה שקפים, וחלקם עם הרבה צבע.
דב קוטלר: זו בהחלט הקצאת זמן לא גדולה.
דב קוטלר: למען הסדר הטוב, אני אעבור על עיקרי הדברים.
דב קוטלר: תמר, אם את רוצה – זה יהיה לך נוח להסתכל למעלה ולדייק בעובדות, לעומת המכתבים שנשלחים.
דב קוטלר: המותג ישראכרט זה חזון ופרי פיתוח ישראלי של הנהלת או בעלי החברה לפני הרבה שנים.
דב קוטלר: זה לא משאב טבע שהמדינה הקצתה - גז או  רישיון בסלולרי.
דב קוטלר: זה פרי פיתוח עצמי.
דב קוטלר: מר שני הלך.
דב קוטלר: מר גבאי, אנא הסכת ושמע.
דב קוטלר: האוצר הציג נתונים שהחלק של כרטיסי האשראי הבין-לאומיים - ויזה ומסטרקארד בעולם - הם 88% - 89%.
דב קוטלר: בארץ רק 74%.
דב קוטלר: זאת אומרת, אנחנו מדינה שבה המותג המקומי הצליח להתחרות במותגים הבין-לאומיים.
דב קוטלר: מנכ"ל האוצר התאמץ בשנה האחרונה, וגם כבוד השר, להצטרף ל-OECD, ומן הראוי שהם ילכו ל-OECD, מר גבאי, וילמדו שהבנק המרכזי באירופה שהוא ציר מרכזי ב-OECD, מריץ באלה הימים מהלך הפוך למה שנהוג פה, או מה שמומלץ פה בחקיקה.
דב קוטלר: זה להרחיב ולחזק את המותג המקומי, ולא להחליש אותו – בדיוק הפוך ממה שקורה.
דב קוטלר: המסקנה בשקף הראשון – אני אשמח מאוד אם ויזה כאל ולאומי קארד יקימו מותג פרטי ישראלי משלהם.
דב קוטלר: אני אשמח מאוד אם מנכ"לית לאומי קארד ומנכ"ל ויזה כאל יקימו מותג ישראלי בעצמם.
דב קוטלר: הסיבה שזה לא בוצע היא מאוד פשוטה.
דב קוטלר: אני מכיר את תורת ההחלטות בשני הגופים בעשור האחרון – ואם הם רוצים שיבדקו את זה – זה קדם זמנם.
דב קוטלר: ההשקעה בהקמת מותג היא כזאת גדולה שהחברים הנכבדים שיושבים מולי הגיעו למסקנה שעדיף להיות FREE RIDER על הגב שלי, וללכת ולדחוף חוק נגד ישראכרט מאשר להקים מותג ישראל.
דב קוטלר: רוצים תחרות?
דב קוטלר: רבותי, תתכבדו, תקימו מותג בעצמכם.
דב קוטלר: אני רוצה להקדיש את שני השקפים הבאים על מנת להסביר לציבור שלא מכיר מה המאפיינים של הלקוח שמשתמש בישראכרט מקומי.
דב קוטלר: זו פעם ראשונה שאנחנו שמים את הנתונים האלה לציבור.
דב קוטלר: אנחנו מציגים פה בשני שקפים את המאפיינים של הלקוחות כשישראכרט במרבית השנים או במשך השנים פנתה לקהל ייעודי שהשורה התחתונה שלו שהוא קהל פחות חזק לפחות מחלק היושבים פה.
דב קוטלר: הצריכה השוטפת הממוצעת של הלקוח, מחצית או פחות ממחצית מלקוח רגיל שלנו.
דב קוטלר: הוא קונה פחות, ומספר הקניות שלו יותר קטן.
דב קוטלר: אנחנו רק מציינים פה לטובת החשכ"ל.
דב קוטלר: אנחנו זכינו במכרז החשכ"ל.
דב קוטלר: זאת אומרת, אנחנו לא כאלה רעים כמו שהחשכ"ל מציג.
דב קוטלר: זו החברה היחידה שהיתה מוכנה להתחרות ולהציע הצעה למקבלי קצבת ביטוח לאומי.
דב קוטלר: במספרים, אם אני מסתכל על חתך הלקוחות שמחזיקים בישראכרט – תסתכלו על המספרים – כמעט שליש מהם, 27% הם בפריפריה לעומת מותגים בין-לאומיים.
דב קוטלר: מחצית מהם שייכים לעשירונים 1 עד 5 – 46% מול 27%.
דב קוטלר: מעל שליש מהם הם בפריפריה, מתוך העשירונים האלה, כשההוצאה עצמה לכרטיס כמו שאמרתי קודם היא יותר נמוכה.
דב קוטלר: בשורה התחתונה של השקף, ושוב אני פונה למתחרים שבמקום להתחרות רצים לכנסת, העלות של הצרכן של מחזיק כרטיס ישראכרט – יושב פה המפקח על הבנקים מר דודו זקן, סקר שהם פרסמו בתחילת פברואר, ואני לא מדייק בתאריך, 10 – 11 לפברואר - עלות הממוצעת לכרטיס ישראכרט מקומי 3 – 4 שקלים, לעומת החברות שיושבות מולי וגובות בין פי 2 לפי 3. אם הם כל כך רוצים תחרות, שיתכבדו ויורידו את המחירים לצרכן, ולא ירוצו לכנסת – זה צד הצרכן.
דב קוטלר: בוא נראה מה קרה בשנים האחרונות.
דב קוטלר: יש שני שקפים, ואני מסיים בשקף אחרון.
דב קוטלר: בשנים האחרונות, בניגוד לתדמית שנצברה בעיתונים בימים האחרונים, ישראכרט מובילה מהלכים כל שנה למען הפריפריה.
דב קוטלר: דרך אגב, זה קדם זמני.
דב קוטלר: זה לא דב קוטלר.
דב קוטלר: זה תרבות ניהולית ברבות השנים, זה מנכ"ל קודם.
דב קוטלר: ב-2006 בוצע מהלך שישראכרט יצאה ראשונה לפני ויזה כאל ולאומי קארד, ב-2007 עוד מהלך, 2008 עוד מהלך, וכך כל אירוע שהמדינה הזאת חווה כציבור שחי פה, ישראכרט בהחלט מתייחסת לציבור הזה ומציעה ומסייעת.
דב קוטלר: יש פה את המכתבים שהוצאנו לבתי העסק.
דב קוטלר: נלך לשקף האחרון כי נתבקשתי לקצר בזמן.
דב קוטלר: שוב, אני חוזר לשקפים של האוצר כי המנכ"ל, מר חיים שני, הדגיש שהוא נשען על הסקר ועל הבדיקות שנעשו.
דב קוטלר: קודם כל, אנחנו יודעים מהסקר שכ-20% מאמצעי התשלום, בתי עסק בכלל לא צריכים כרטיסי אשראי, כך שהאיום הגדול של ישראכרט על בתי העסק – אני מחפש מילים ברורות, אבל יוצא לי באידיש – זה לא כל כך נורא, לא כצעקתה.
דב קוטלר: לבקשת יושב-ראש הוועדה, לבקשת הוועדה, בערב פסח הלכנו למהלך של הפחתת עמלות ב-10% עד 15%.
דב קוטלר: התוצאה של המהלך הזה ביחס לסקר שהאוצר הציג שאנחנו יותר יקרים ב-3%  - 4%, היא שהמחירים בפריפריה של ישראכרט יותר זולים מהמתחרים.
דב קוטלר: זה הסקר.
דב קוטלר: אני צמוד לסקר של האוצר.
דב קוטלר: קטונתי מלהגיד מעבר לזה, אני צמוד לאוצר.
דב קוטלר: יתכבדו המתחרים ויציעו שירותים באותו מגוון שאנחנו מציעים לבתי העסק.
דב קוטלר: יתכבדו וישימו 1-800 על חשבון החברה - כמונו.
דב קוטלר: יש פה עוד סדרה של שירותים.
דב קוטלר: יתכבדו המתחרים ויציעו את השירותים האלה.
דב קוטלר: אנחנו מדברים על ההשפעה על בית העסק.
דב קוטלר: האוצר מעלה טענה שההשפעה על בית העסק היא דרמטית.
דב קוטלר: מכיוון שעמלת בתי עסק על-ידי שלושת החברות נעה בתחום של סביב האחוז, שניים, איזה חשבון שנעשה - אני מוכן לפרוט את זה וגם אמרתי את זה בדיון הקודם - השפעה בפערים בעמלה מסתמכת ב-20 – 30 שקלים לבית עסק לחודש בפריפריה.
דב קוטלר: אנחנו מדברים פה על קרב מסחרי בין חברות.
דב קוטלר: לא סתם התייצבו המנכ"לים פעם ראשונה.
דב קוטלר: כמו שאמר לי בזמנו עו"ד פולני, אם אתה הגעת אז בטח זה חשוב.
דב קוטלר: אז אם הם הגיעו, הנשרים הגיעו לצוד.
משה (מוץ) מטלון: אבל, אתה יודע שהנשרים צדים גוויות.
דב קוטלר: מר פולני, כבר אמרתי לך.
דב קוטלר: אתה גדלת בבנק הפועלים, ואתה שוכח את מורשתך.
דב קוטלר: אחרון חביב, מוצגת תזה במכתבה של מנכ"לית לאומי קארד לפיה ההפחתה תביא להורדת עמלה בשוק של 150 – 160 מיליון שקל.
דב קוטלר: מכיוון שיש לנו מנכ"לית מאוד רצינית, אני רק רוצה לדייק בעובדות.
דב קוטלר: מחזור הסליקה בישראל מסתכם – תלוי בשנה – בין 160 ל-180 מיליארד שקל.
דב קוטלר: אלו נתונים מפורסמים.
דב קוטלר: אנחנו יודעים טוב מאוד, ואני מציע שה-data base - ולאומי קארד יבדוק אותי - ש-91% מהמחזור נסלק על-ידי כמה מאות בתי עסק הגדולים בישראל.
דב קוטלר: זה חברות הביטוח, חברות הסלולר, חברות הדלק, באופן טבעי רשתות המזון הגדולות.
דב קוטלר: זאת אומרת הדיון שאם יש בו איזושהי הטעיה, מתחיל ונגמר בפחות מ-9% מהשוק.
דב קוטלר: 9% מהשוק, בעברית פשוטה מ-180 מיליארד זה משהו כמו 16 מיליארד.
דב קוטלר: מכיוון שאני 17% מהשוק הזה, זאת אומרת שאנחנו מדברים על מחזור של 3 מיליארד.
דב קוטלר: כל פרומיל מ-3 מיליארד זה 3 מיליון שקל.
דב קוטלר: אז אם יש הטעיה בשוק, ואני חולק שיש הטעיה, היא מסתכמת במספרים קטנים מאוד.
דב קוטלר: ולכן, להלך אימים או להסביר שהשוק ירוויח ב-160 מיליון  - יתכבדו המתחרים ויורידו את העמלות למחזיקי הכרטיס.
דב קוטלר: לסיכום, אני חושב שבסיטואציה הזאת שישראכרט הוקמה על-ידי קודמיי, ולא על-ידי, וזכויות היוצרים מגיעות אליהם, זה לא משאב שהמדינה נתנה, הקצאתה.
דב קוטלר: זה קניין פרטי.
דב קוטלר: אין שום הצדקה לפגוע בקניין הזה.
דב קוטלר: ולכן, בקשתנו כפי שהועברה בכתב לוועדה היתה שבמקום שזה יהיה סיכול ממוקד, תהיה אחת משתי האפשרויות: אחת, שישנו את ההגדרה מ-10% ל-20%.
דב קוטלר: במידה והמפקח על הבנקים או הממונה על ההגבלים העסקיים ימצאו לנכון שאנחנו מנצלים את כוחנו לרעה, יש להם את הסמכות לפעול בטווח של בין 20% ל-10%.
דב קוטלר: או לחליפין, כמו שהציע יושב-ראש ועדת הכלכלה בדיון הקודם, ייבנה הסדר מעבר כי בסופו של יום השקענו במותג הזה, זה קניין שלנו.
דב קוטלר: אם הרגולאטור, למרות מה שאני מסביר, מוצא לנכון לפגוע, מן הראוי שתהיה תקופת מעבר של שלוש-ארבע שנים לפחות בכדי לתת לנו להתארגן ולהתמודד עם רוע הגזרה.
דב קוטלר: זו הבקשה של ישראכרט.
דב קוטלר: תודה על הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: ד"ר נחי פינקלשטיין, בעל עסק בתחום מרפאות השיניים, ביקשת לדבר.
נחי פינקלשטיין: קודם כל, אני לא רופא שיניים.
נחי פינקלשטיין: אשתי רופאת שיניים.
נחי פינקלשטיין: אני ממש לא מהתחום של רפואת שיניים.
נחי פינקלשטיין: לעומת זאת, את תחום הסליקה אני מכיר היטב.
נחי פינקלשטיין: אני הייתי סמנכ"ל בפולאר השקעות וניהלתי לא מעט מיזמים בתחום הסליקה, ואני מכיר אותו לפניי ולפנים.
נחי פינקלשטיין: אני פניתי לוועדה כאזרח מן השורה שיש לו עסק שסולק בערך ממוצע חודשי של 100,000 שקל בכרטיס אשראי.
נחי פינקלשטיין: הוא נמצא בתחרות קשה מאוד, עזה מאוד, מול קופות חולים, מול מרפאות מאוגדות, וכמו רוב העסקים הקטנים בישראל נאבק על כל שקל.
נחי פינקלשטיין: במסגרת הדבר הזה, השוק שלנו עובד המון עם כרטיסי אשראי.
נחי פינקלשטיין: פניתי לחברות האשראי וניהלתי משא ומתן.
נחי פינקלשטיין: אני חושב שהגעתי לעמלות טובות יחסית לגודל שלי.
נחי פינקלשטיין: הנושא היחידי שבו לא הצלחתי להגיע להסדר, ואני מוכרח להגיד שהגעתי עד ראש הפירמידה והתכתבתי, ויש לי - - -
דב קוטלר: ואפילו נקבעה לך פגישה אצלי בעוד שבוע.
דב קוטלר: בוא נדייק בעובדות.
נחי פינקלשטיין: זה נכון.
שי חרמש: דב, זה בעקבות הגעתו לוועדת הכספים או כאדם רגיל?
אתי בנדלר: ועדת הכלכלה.
דב קוטלר: חבר הכנסת שי חרמש, יש לי מוניטין שאני מחזיר טלפון לכל מי שפונה אליי.
דב קוטלר: אני חושב שאפשר לבדוק את זה.
משה (מוץ) מטלון: אני מאשר.
דב קוטלר: זה לא קשור בכלל לזה שמישהו בא ואמר לי: אדוני, אם לא תלך לקראתי, אני אופיע לוועדה.
דב קוטלר: אני עונה לכולם.
נחי פינקלשטיין: לגופו של עניין, אני פניתי לחברת ישראכרט ואני מוכרח להגיד שלפני שלוש שנים סלקתי את כל המחזור שלי עם ישראכרט.
נחי פינקלשטיין: ישבה אצלי נציגה של ישראכרט, ואני חושב שזו פעם ראשונה בחיי העסקיים שאני נתקלתי בדבר כזה, והיא אומרת לי: תשמע, זה מה שאנחנו נותנים לך.
נחי פינקלשטיין: אמרתי לה: השוק נפתח לתחרות, אני אעזוב אתכם.
נחי פינקלשטיין: אמרה: אז תעזוב.
נחי פינקלשטיין: זו היתה התשובה שקיבלתי בתור לקוח, ואכן עזבתי במה שיכולתי כמובן, בוויזה ובמסטרקארד.
נחי פינקלשטיין: בשאר הדברים – קרי, ישראכרט ואמריקן אקספרס - כלקוח ידיי כבולות, אין לי את האפשרות לעזוב.
נחי פינקלשטיין: אני היום משלם בחברות האלה בין 0.5 ל-1% יותר משאר הדברים.
נחי פינקלשטיין: צריך להבין שאם לקוח עושה טיפול בחודש, אני מפסיד הרבה מאוד כסף על סליקה בגלל שלאדם שנכנס אליי לעסק יש רק את הישראכרט המקומי בכיס.
נחי פינקלשטיין: אין לי ברירה, אני חייב לקחת ממנו את הכרטיס, ואני מפסיד הרבה כסף.
נחי פינקלשטיין: אני פניתי לוועדה כאזרח מן השורה בבקשה, אני לא מייצג אינטרסים של מישהו.
נחי פינקלשטיין: אני פניתי כאזרח מן השורה שדואג לעסק הקטן שלו שמפרנס אישה ושישה ילדים.
נחי פינקלשטיין: אני רוצה שתינתן לי האפשרות לבחור לסלוק איפה שאני רוצה.
נחי פינקלשטיין: כלומר, בתחרות חופשית – מי שנותן לי את המחיר הטוב ביותר.
נחי פינקלשטיין: אני מניח שכל חברות האשראי בישראל יציבות פיננסית, ומאחוריהן גופים פיננסים חזקים, ואני לא חושש לכספי אצל אף אחת מהן.
שי חרמש: הם מפוקחים.
נחי פינקלשטיין: הם מפוקחים, ואני לא חושש לכספי אצל אף אחת מהן.
נחי פינקלשטיין: לא יכול להיות מצב שאני כלקוח בשני סוגי כרטיסים, גוף מתנהג מולי כמונופול ולא מוכן לתת לי - - -.  כשאני מדבר איתם, נותנים לי כל מיני הצעות הזויות – ואני נזהר בלשוני – של כל מיני תמריצים, של זיכויים.
נחי פינקלשטיין: שלחתי למנכ"ל ישראכרט אחרי חודש אחד, והראיתי לו את גודל התבונה שנמצא מאחורי המנגנון הזה.
נחי פינקלשטיין: לא יכול להיות שאנחנו כעסקים קטנים נפסיד הרבה כסף כל שנה בגלל שאנחנו נמצאים מול מונופול שאומר: תשמע, זה הכללים.
נחי פינקלשטיין: לא טוב לך, אל תסלוק.
נחי פינקלשטיין: אבל, מה זאת אומרת?
נחי פינקלשטיין: האם אני יכול לומר ללקוח שנכנס אליי לעסק עם ישראכרט: אני לא אקבל אותך?
נחי פינקלשטיין: אני לא יכול להגיד דבר כזה.
נחי פינקלשטיין: הוא הדין גם בכל נושא המימון וההלוואות שאנחנו מקבלים כאשר אנחנו באים ומבקשים הלוואות או מימון.
נחי פינקלשטיין: מייד מתנים לנו דבר בדבר, או מייד אומרים לנו: אם לא תסלוק כך, לא תקבל כך.
נחי פינקלשטיין: אנחנו בעלי העסקים הקטנים צריכים להתמקד בעסק הקטן שלנו, ולגדל אותו ולטפח אותו.
נחי פינקלשטיין: אנחנו לא צריכים לבוא ולהיאבק בדברים שהם בשוק החופשי.
נחי פינקלשטיין: דיברה פה הגברת הנכבדה מאמריקן אקספרס.
נחי פינקלשטיין: לא מעט שנים התעסקתי בתחומי סליקה בארצות-הברית ובאירופה, ואני מכיר את השוק העולמי טוב מאוד.
נחי פינקלשטיין: אין דבר כזה שם שאין תחרות, לא קיים דבר כזה.
נחי פינקלשטיין: אז אולי המודל העסקי של אמריקן אקספרס מדבר על התמקדות במספר בנקים מצומצם.
נחי פינקלשטיין: אבל, בשוק האמריקאני אתה יכול לסלוק כל דבר עם כל אחד, ובעמלות מצוינות.
נחי פינקלשטיין: כל מה שאני מבקש כאזרח, ובזה אני מסיים את דבריי, הוא רק לאפשר לנו, לעסקים הקטנים, לפתח את העסק שלנו בתנאי תחרות, לא בשום דבר אחר.
נחי פינקלשטיין: אנחנו לא מבקשים טובה מאף אחד, רק לתת לנו להתחרות, ולפתח את העסק שלנו במקום להשקיע את המשאבים שלנו בתרומה לכל מיני מותגים ישראלים.
נחי פינקלשטיין: אגב, גם אנחנו מותג ישראלי.
כרמל שאמה-הכהן: תמר יסעור מנכ"ל לאומי קארד, בבקשה.
תמר יסעור: שלום, נעים מאוד.
תמר יסעור: אני מנכ"ל לאומי קארד בשלושת החודשים האחרונים.
תמר יסעור: הייתי צריכה ללמוד אחורה את ההיסטוריה, ואת כל מה שהכיר דב עוד בימיו בכאל.
תמר יסעור: השאלה הראשונה ששאלתי באמת היא למה ללאומי קארד אין גם מותג פרטי?
תמר יסעור: למה יש את ישראכרט, וללאומי קארד אין מותג פרטי?
תמר יסעור: ואז האנשים המסודרים בלאומי קארד הראו לי מכתב מ-99, והאמת שהופתעתי, שישראכרט מצהירה בזאת שהיא תהיה מוכנה לפתוח את השוק לסליקה והנפקה של ישראכרט.
תמר יסעור: מבדיקה אחורה, מסתבר שבלאומי קארד כל השנים האלה בטוחים שעוד רגע, מחר בבוקר, החוק הזה עובר, וכל החברות יכולות להנפיק ולסלוק ישראכרט, בדיוק כמו שהוצג פה על-ידי נציג העסקים הקטנים שאני באמת לא הכרתי, ולא ראיתי אותו.
תמר יסעור: אבל, אני לא יודעת להגיד יותר טוב ממנו את מה שהוא תיאר.
תמר יסעור: בהתחלה כשראיתי את אמקס, לרגע לא הבנתי.
תמר יסעור: אבל, אני מבינה שהמותג הישראלי בעצם מכשיר את הדרך למותג מאוד לא ישראלי שנקרא: אמריקן אקספרס שגם יוכל להגיע עד ל-10%, ולסלוק באופן עצמאי.
תמר יסעור: כרגע העמלות של אמריקן אקספרס, ודב בטח יתקן אותי, הן סביב ה-2%, כך שזה במרווח הרבה הרבה יותר גדול מאשר ויזה ומסטרקארד שהם שני המותגים שגם לאומי קארד, גם ישראכרט וגם כאל סולקות.
תמר יסעור: כדי לעשות קצת סדר, יש פה שלוש חברות מאוד ישראליות שהן שייכות והן בבעלות בנקים מאוד ישראלים.
תמר יסעור: הן מעסיקות כ-1,500 עובדים ישראלים – כל אחת משלוש החברות.
תמר יסעור: אני רואה שלישראכרט פה מאוד ברור שיש לה מודל ארבע רגליים, ולכאל שלוש רגליים, ולאומי קארד רק שתי רגליים, והכול בסדר.
תמר יסעור: אנחנו מסתדרים גם עם שתי הרגליים האלה, והתוצאות העסקיות טובות.
תמר יסעור: הנתונים שאני מראה פה הם מתוך בדיקות, מתוך סקרים, מתוך עבודה של שנים.
תמר יסעור: אני חושבת שיש פה נציג של גמא שיודע את הנתונים האלה יותר טוב מכולם, כי הם מנכים את כל המותגים.
תמר יסעור: יש פער מאוד משמעותי, כפי שבדיוק תיאר בעל העסק שדיבר כאן, בין עמלת הסליקה של ויזה, מסטרקארד, ישראכרט, ובאותה נשימה אני גם אגיד אמקס ודיינרס.
תמר יסעור: אבל, כשמותג הוא פחות מ-5%, בעל עסק יכול להרשות לעצמו לומר: אני את עמלת הסליקה הזאת לא משלם.
תמר יסעור: אני תיאורטית מאבד 5% מהלקוחות, מעסיק פחות, כי בדרך כלל אנחנו לא מחזיקים רק אמקס או דיינרס.
תמר יסעור: בדרך כלל זה כרטיס שני, ואז מה שקורה הוא שאני רוצה לשלם בדיינרס או באמקס, ובעל העסק אומר לי: סליחה, לא מקבל, ואני מוציאה את הכרטיס המקומי שיש לי פה, של ויזה או של מסטרקארד, וזה מאוד טבעי.