GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה ראובני: כמובן שמספרי התקנות ישתנו בהתאם לזה שהשמטנו תקנה אחת.
יהודה בר-אור: ברגע שתוציאו מכתב לחברות המונים, יש הרי רק שניים בלבד ותאמרו להן שכך זה עבר, שחייבים לשים את המונה בצורה תקינה כדי שיראו אותו, הנהג לא יכול להשפיע עליו אחרת כי היום יש לך כוח לומר לחברת המונים איך לשים את המונים ואז נגמר הסיפור.
חוה ראובני: בוודאי הודעה מתאימה תימסר לחברות המונים, אבל יש אנשים שהמונים שלהם כבר מותקנים כיום במקום בו אינם נראים.
חוה ראובני: להם אנחנו נותנים תשעים ימים להזיז את המונה.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 17 – אושרה פה אחד דרישת שלום לגאנם, דרישת שלום לשר.
חוה ראובני: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה רביעית היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התש"ע-2010.
סיגלית ברקאי: התיקון הזה למעשה הוא תיקון של תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) שקובעות ומסדירות למעשה תשלום האגרות במסופי מעבר יבשתיים.
סיגלית ברקאי: התיקון מבקש להסדיר כמה עניינים כאשר האחד הוא שינוי שם המסוף של אחד המסופים, תיקון שנעשה בעקבות תיקון אחר שהיה בעבר, וביצוע שתי התאמות, האחת להסכם שנחתם בשנת 1996 בין ישראל לירדן, ועוד תיקון נוסף לגבי מס ערך מוסף.
סיגלית ברקאי: תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התש"ע-2010 בתוקף סמכותי לפי סעיף 29 לחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, סעיף 2(ד)(1) לחוק רשות שדות התעופה (הוראת שעה), התש"ם-1980, באישור הממשלה, באישור שר האוצר לפי סעיף 30 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.
סיגלית ברקאי: תיקון תקנה 2 בתקנה 2 לתקנות רשות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים), התשנ"ה-1994 (להלן – התקנות העיקריות) – (1) בכל מקום, במקום "מסוף ערבה" יבוא "מסוף יצחק רבין" ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויבים ייעשו לפי זה.
סיגלית ברקאי: (2) בתקנת משנה (ג), במקום "הוראת תקנת משנה (א)(3)" יבוא "תקנת משנה (א)(2)".
סיגלית ברקאי: (3) בתקנת משנה (ד) - (א) ברישה, במקום "בתקנת משנה (א)(3)" יבוא "בתקנת משנה (א)(2)".
סיגלית ברקאי: (ב) במקום פסקה (3) יבוא: "(3) נוסע היוצא מישראל דרך מסוחף יצחק רבין שנכלל ברשימת האח"מים של עקבה–אילת שאישר משרד החוץ, ישלם אגרה מופחתת של 17 שקלים חדשים.
סיגלית ברקאי: (4) נוסע היוצא מישראל דרך מסוף יצחק רבין לאחר שנכנס אליה דרך מסוף זה באותו יום, והמחזיק ברישיון עבודה בישראל ישלם אגרה מופחתת של 8 שקלים חדשים".
סיגלית ברקאי: כפי שאמרתי, התיקון הוא לגבי שינוי שם ואנחנו מבקשים לשנות את השם למסוף יצחק רבין, שזה בהתאם להחלטת ממשלה משנת 1996 ובהתאם לצו רשות שדות התעופה (הוראת שעה) שמתווספת לחוק, שכבר שינתה את השם במסגרת הזאת.
סיגלית ברקאי: לגבי תקנה 2, תקנת משנה (ג), כבר בתיקון קודם בוטלה למעשה תקנת משנה 2(א)(3) אבל בשל טעות לא נמחקה בזמנו ההפניה לסעיף הזה ואנחנו מבקשים לתקן את זה במסגרת הזאת.
סיגלית ברקאי: לגבי תקנה 3.
סיגלית ברקאי: בשנת 1996, כאמור, נחתם ההסכם בין ישראל לירדן.
סיגלית ברקאי: במסגרת ההסכם שהסדיר כמה וכמה דברים, הוקמה ועדה משותפת שנקראה ועדת תיאום עקבה-אילת ובמסגרת הוועדה הזאת נקבעו תנאים לקיום מעבר מהיר בין עקבה לאילת באמצעות רשימת 150 אח"מים לכל צד, בסך הכול 300 אח"מים, שהם בעלי תפקידים מוגדרים שאמורים למעשה לקבל את התנאים האלה למעבר מהיר.
סיגלית ברקאי: האגרה כיום, כמו שהיא קבועה היום, כוללת מעביר מהיר רק למי שנכנס מירדן לישראל ולא לגבי אח"מים ישראלים כאשר הכוונה, בעת כתיבת ההסכם, הייתה שזה יחול על כל צד.
סיגלית ברקאי: למעשה זה יהיה מעבר דו צדדי ולא רק מעבר חד צדדי של צד אחד.
סיגלית ברקאי: דבר נוסף שיש בתקנה זה ביטול הנושא של אחזקת תעודת מסע שהיא פשוט לא רלוונטית לנושא של מעבר אח"מים ועל כן בתיאום עם משרד החוץ אנחנו מבקשים להשמיט אותה.
סיגלית ברקאי: הכול יהיה בהתאם לרשימות.
סיגלית ברקאי: לגבי פסקה (4).
סיגלית ברקאי: ההתייחסות לגבי זה שבמסגרת הפרוטוקול עקבה-אילת שנחתם בשנת 2000 הוסדר שתיעשה כניסה של עובדים ירדנים למדינה ובמעבר הם יקבלו מכסה של מאתיים פועלים.
סיגלית ברקאי: במעבר הם יקבלו אגרת נוסע מופחתת.
סיגלית ברקאי: התיקון הזה כבר אושר בשנת 2000 על ידי ועדת הכלכלה ובשל טעות לא הושלם כל ההליך הפרסומי של זה, אבל כבר משנת 2000 רשות שדות התעופה גובה את האגרה המופחתת הזאת.
סיגלית ברקאי: היום אנחנו מבקשים לעשות את התיקון כך שהוא יותאם.
סיגלית ברקאי: התיקון גם אושר על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כאישור רטרואקטיבי לשנת 2000 כדי שזה יהיה תואם.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תיקון תקנה 2.
כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה תקנה 1 – אושרה
סיגלית ברקאי: 2.
סיגלית ברקאי: ביטול תקנה 4 תקנה 4 לתקנו ת העיקריות – בטלה.
סיגלית ברקאי: 3.
סיגלית ברקאי: תיקון תקנה 5 בתקנה 5 לתקנות העיקריות, המלים "כולל מס ערך מוסף" – יימחקו.
אלקיה אפרתי: תסבירו קצת לגבי העניין של המע"מ.
סיגלית ברקאי: כבר בשנת 2000 אושר על ידי רשות המסים, על ידי המכס, שמעמד המסופים, מעברי הגבול היבשתיים, ישונה למלכ"רים.
סיגלית ברקאי: על כן, בהתאם לסעיף 30 לחוק המע"מ, הם לא אמורים לגבות שם מע"מ.
סיגלית ברקאי: למעשה בשנת 2008 בוצע איזשהו תיקון של סעיף 5 ואנחנו התחייבנו שנבצע את התיקון, שנבצע את תיקון התקנות כך שאנחנו גם נשמיט את נושא המע"מ בסעיף 4 וגם נתקן את סעיף 5 בנוסחו.
נסים בנימין: ממתי הם מלכ"רים?
סיגלית ברקאי: משנת 2000.
נסים בנימין: מאז גבו מע"מ?
סיגלית ברקאי: לא, מאז הם לא גובים מע"מ.
כרמל שאמה-הכהן: תקנות 2 ו-3 – אושרו פה אחד.
סיגלית ברקאי: 4.
סיגלית ברקאי: תחילה והוראת שעה (א) תחילתה של תקנה 2(ד)(3) לתקנות העיקריות כנוסחה בתקנה 1(3)(ב) לתקנות אלה, ב-1 בחודש שלאחר פרסומן של תקנות אלה (להלן – יום הפרסום).
סיגלית ברקאי: (ב) תחילת ה של תקנה 2(ד)(4) לתקנות העיקריות כנוסחה בתקנה 1(3)(ב) לתקנות אלה (להלן – התקנה) ביום י"ט באב התש"ס (20 באוגוסט 2000) (להלן – יום התחילה) ואולם בתקופה שמיום התחילה עד יום הפרסום לא יחולו תקנות 4 ו-5 לתקנות העיקריות לגבי האגרה הקבועה בתקנה.
סיגלית ברקאי: זה מתקשר למועדי התחילה עליהם דיברנו.
סיגלית ברקאי: תחילה רטרואקטיבית של נושא גביית האגרה אבל למעשה לא יחולו ההוראות שקבועות היום בסעיף 4 ו-5 שקובעות את ההצמדה.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 4 – אושרה פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: התקנות אושרו פה אחד תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום כמה נושאים שקשורים לשוק הדיור.
כרמל שאמה-הכהן: הראשון הוא יישום חוק רשות מקרקעי ישראל, השני זה הדיור הציבורי.
כרמל שאמה-הכהן: זה לא סוד שוועדת הכלכלה היא זו שדנה והכינה את התיקון לחוק מקרקעי ישראל שמאפשר את הקמת רשות מקרקעי ישראל, מה שידוע כרפורמה במקרקעי ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: זאת הייתה הבשורה הראשונה של הממשלה לעם ישראל בעניין שוק הדיור ושוק המקרקעין.
כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על שיכלול השוק, על פישוט, על חיסול בירוקרטיה ועל יצירת שוק מקרקעין גמיש יותר ויעיל יותר.
כרמל שאמה-הכהן: היום אנחנו כמעט שנה וחצי אחרי.
כרמל שאמה-הכהן: היינו רוצים לשמוע לאן הגענו, במה התקדמנו, מה עוד נשאר כמכשלה בדרך להשגת היעד בצורה מושלמת.
כרמל שאמה-הכהן: עם ישראל השתחרר לפני אלפי שנים משעבוד במצרים.
כרמל שאמה-הכהן: היום אנחנו משועבדים למחירי הדירות הגבוהים, ל-4 קירות ולקורת גג.
כרמל שאמה-הכהן: מחירי הדיור פוגעים בעיקר בשכבות החלשות.
כרמל שאמה-הכהן: בכל חודש עולים מחירי הדיור, בעיקר שכר הדירה.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לזה שזה יכול לאיים על יציבות המחירים, על יציבות המערכת הפיננסית, כל חודש שעולה בו שכר הדירה אומר שלמי שאין דירה, שאלו השכבות החלשות, משלם יותר כסף לשכבות החזקות.
כרמל שאמה-הכהן: זה הדבר שהכי מרחיב פערים במדינת ישראל ובחברה הישראלית.
כרמל שאמה-הכהן: אני לא צריך להסביר מה המשמעות של הרחבת פערים חברתיים.
כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שמי שאין לו דירה מעביר מידי חודש יותר כסף למי שיש לו דירה.
כרמל שאמה-הכהן: גם הפערים ברמת ההון, העושר יוצרים פערים נוספים של מאות אלפי שקלים ומיליוני שקלים על מי שהחלום של דירה, שזה דבר בסיסי, הולך ומתרחק ממנו.
כרמל שאמה-הכהן: העלאת הריבית, שעליה הודיע נגיד בנק ישראל, היא צעד מבורך.
כרמל שאמה-הכהן: הנגיד היה הראשון לירות ולכוון ישר לתוך הבועה.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא יורה יריות בנשק סרק ובאוויר.
כרמל שאמה-הכהן: אני מברך אותו, למרות.
ישראל אייכלר: הוא לא מצליח.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא יכול להצליח לבדו, אבל הוא היחידי שעשה עד הרגע דברים משמעותיים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ערב החקיקה של הוד"לים.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שהמשרד שלך, אדוני השר, מותח את האיברים בעניין השיווק עד הקצוות.
כרמל שאמה-הכהן: המגבלות מוכרות.
כרמל שאמה-הכהן: ניכר שאתם עושים 100% מאמץ.
כרמל שאמה-הכהן: בטווח הקצר אנחנו לא עם ישועה מלאה לציבור.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע על הפעלת הרשות.
כרמל שאמה-הכהן: 2 תיקונים משמעותיים שהוועדה הכניסה להצעת החוק הממשלתית היו התקנות שהמשרד שלך התחייב למניעת ריכוזיות בשוק המקרקעין, הגברת התחרותיות כדי שלא ייווצרו לנו כאן טייקוני נדל"ן שמחזיקים קרקע ומעוותים את השוק, והקמת קרן ירוקה לפי סעיף 4כב לחוק.
כרמל שאמה-הכהן: קבענו בוועדה שאחוז מהכנסות המינהל ילכו לשמירת שטחים פתוחים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו זוכרים את הצעקות והזעקות של הארגונים הירוקים.
כרמל שאמה-הכהן: זאת אחת התשובות שנתנו לעניין.
כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לך, אדוני השר, שהגעת.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שיש לך ישיבה אצל ראש הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע ששינית את לוח הזמנים שלך כדי לכבד את הבקשה של ועדת הכלכלה להופיע בפניה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מודים וגם זוכרים לך את זה.
אריאל אטיאס: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת וכל הנכבדים שיושבים כאן.
אריאל אטיאס: בפתיחת דבריך, אדוני היושב-ראש, ניכר היה שאתה רוצה למתוח את הדיון, לא להתעסק רק בנושאים של תקנות המקרקעין.
אריאל אטיאס: זה בסדר גמור.
אריאל אטיאס: זאת ההזדמנות להגיד לחברים איפה אנחנו אוחזים בעולם של הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל.
אריאל אטיאס: הרפורמה אמנם עברה בחוק, אבל בחוק יש שורה שנתנה ברקס גדול לרפורמה.
אריאל אטיאס: יש שורה בחוק שאומרת שעד שאין הסכם קיבוצי לא יהיה שינוי מבני ארגוני.
אריאל אטיאס: החוק הזה עבר.
אריאל אטיאס: גם כשהייתי חלק מרכזי בניסוח שלו היו חלק מהדוברים של הממשלה שדיברו על העברת הבעלות כרפורמה הגדולה.
אריאל אטיאס: זה חשוב להעביר בעלות, זה לא הכי חשוב.
אריאל אטיאס: כמי שעומד בראש מועצת מקרקעי ישראל בשנתיים האחרונות הדבר הכי חשוב למינהל זה לעשות רפורמה ארגונית מבנית כך שהמינהל יתאים את עצמו לשינויים שהתחוללו בכמה העשורים האחרונים.
אריאל אטיאס: במשך 60 שנה הוא עובד באותו מבנה.
אריאל אטיאס: אני לא רוצה להלאות אתכם ולדבר על עובדים מסוג כזה או אחר, אבל המינהל זקוק דחוף, כבר לפני מספר שנים, לשינוי מבני ארגוני.
אריאל אטיאס: ברגע שכתבנו שורה כזאת, שלכאורה היא שורה תמימה שאומרת שעד שאין הסכם קיבוצי לא תחול הרפורמה, זה אומר שאי אפשר לנייד עובדים, אי אפשר להחליף עובדים, אי אפשר לפטר עובדים, אי אפשר לעשות הסכמי פרישה, אי אפשר לעשות כלום.
אריאל אטיאס: איפה זה אוחז?
אריאל אטיאס: זה אוחז בזה שהיו למעלה מ-5,7 דיונים בהשתתפות ראש הממשלה, עשרות דיונים שלי עם אגף תקציבים, עם ההסתדרות, עם יושב-ראש ההסתדרות, עופר עיני, שכוחו רב בלהחליט מתי הוא פותח ומתי הוא סוגר.
אריאל אטיאס: הנושא הזה, לצערי הרב, של הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל נכון לרגע זה לא מתבצע.
אריאל אטיאס: אני אומר לצערי הרב, כיוון שאני חושב שאזרחי ישראל נפגעים מזה.
אריאל אטיאס: אנחנו לא יכולים לבצע הרבה דברים שאנחנו רוצים ויכולים לבצע.
אריאל אטיאס: זאת הייתה טעות להכניס שורה בחוק שנותנת כוח רב מידי למישהו להחליט מתי תהיה רפורמה ומתי לא.
אריאל אטיאס: אני בכוונה מסייג את דבריי, כי כל שבועיים יש לנו ישיבה שבה אומרים שבשבוע הבא זה נסגר.
אריאל אטיאס: יש לנו גם היום ישיבה.
אריאל אטיאס: יכול להיות שזה ייסגר היום.
אריאל אטיאס: מכיוון שאני מכיר את זה כל כך הרבה פעמים אני מסייג את דבריי כדי שלא נשלה את עצמנו.
אריאל אטיאס: אני יכול להעריך שזה לא ייסגר היום.
כרמל שאמה-הכהן: מה הפערים?
אריאל אטיאס: יש הסדר שאומר שיתנו הסדרי פרישה לכמות מסוימת של עובדים.
אריאל אטיאס: הכל מרצון, לא כופים על אף אחד.
אריאל אטיאס: מה שלא מסודר זה שאני רוצה שתהיה למינהל גמישות ניהולית, שלא תהיה מציאות שכל עובד שנכנס הוא מעכשיו עד הפנסיה, לא משנה אם הוא עומד ביעדים, אם הוא עונה תשובות, אם הוא מצליח לעשות את מה שהממונים עליו מבקשים ממנו.
אריאל אטיאס: זה יכול להתאים לפקידות ברמות נמוכות, זה לא יכול להתאים בתפקיד שמחזיק קרקעות, בהיקפי עסקאות.
אריאל אטיאס: לאורך ורוחב השדרה כל מה שקשור לקרקע קשור למינהל, החל בתעשייה, דרך המלונאות והעולם של המגורים.
אריאל אטיאס: הגמישות הניהולית הזאת חשובה מעין כמוה, בלעדיה כל הרפורמה לא מאוד משמעותית.
אריאל אטיאס: זה דורש הסכמה.
אריאל אטיאס: גם משרד האוצר היה מוכן ללכת דרך ארוכה וגם ההסתדרות הלכה דרך ארוכה.
אריאל אטיאס: בסוף צריך לחבר בין הדברים האלה.
אריאל אטיאס: צריך לעשות איזו שהיא טלטלה יותר משמעותית.
אריאל אטיאס: לדעתי – גם אמרתי את זה לראש הממשלה - הייתה טעות להכניס את השורה הזאת בחוק.
אריאל אטיאס: זה היה כחלק מעסקת החבילה בהקמת הממשלה.
אריאל אטיאס: הצליחו להכניס שם כמה דברים.
אריאל אטיאס: השורה הזאת לא נתנה לנו להתקדם.
כרמל שאמה-הכהן: אם נעביר תיקון זה יפתור את הבעיה?
אריאל אטיאס: גם הנושא הזה עלה.
אריאל אטיאס: אלה שיקולים שראש הממשלה צריך לשקול.
ישראל אייכלר: מלחמת עולם.
אריאל אטיאס: אם אתם שואלים אותי אם יש פתרונות, אז יש פתרונות.
אריאל אטיאס: חייבים שיהיו פתרונות.
אריאל אטיאס: בסוף זה יהיה.
אריאל אטיאס: חבל שזה לוקח יותר זמן ממה שצריך.
אריאל אטיאס: זה דבר יותר חשוב מכל העברת בעלות.
אריאל אטיאס: אם העברת את כל הבעלויות ואתה לא נותן גמישות ניהולית, מאחד מחוזות, משנה אנשים, נותן דם חדש במינהל אתה בעצם לא עשית כלום.
אריאל אטיאס: זה הדבר הכי חשוב.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא השני על סדר היום הוא הקמת ועדות דיור לאומיות (וד"לים) להוזלת מחירי הדיור.
אריאל אטיאס: אנחנו משקיעים מאמצים כבירים בהגדלת היצע הקרקעות.
אריאל אטיאס: בשנת 2010 סיימנו לשווק 34 אלף יחידות דיור.
אריאל אטיאס: הממוצע השנתי בעשור האחרון.
אריאל אטיאס: .
רן כהן: זה קרקעות, זה לא דיור.
אריאל אטיאס: זה קרקע שאפשר להוציא ממנה היתרי בנייה.
אריאל אטיאס: אנחנו לא משווקים קרקעות ללא תכניות מאושרות, ללא טאבה בתוקף וללא חסמים.
אריאל אטיאס: גם אם תשמעו שיש 100 אלף יחידות דיור מאושרות, אי אפשר לתרגם אותן להיתרי בנייה בגלל חסמי בריאות, תשתיות, תחבורה.
אריאל אטיאס: לוקח זמן.
אריאל אטיאס: השורה התחתונה היא שבשנתיים האחרונות יש מאמצים גדולים מאוד - למרות שהמינהל עדיין לא עבר את הרפורמה וברור שאם הוא היה עובר את הרפורמה המבנית אפשר היה לעשות יותר – ויש ההצלחה לא מבוטלת להגדיל את מלאי הקרקעות באחוזים מאוד משמעותיים.
אריאל אטיאס: היינו בממוצע של 20 אלף יחידות דיור.
אריאל אטיאס: היום אנחנו ב-34 אלף.
אריאל אטיאס: זה הרבה מאוד.
אריאל אטיאס: לא שינו לנו את הכלים.
אריאל אטיאס: אנחנו עובדים עם אותם כלים שהיו בעשור האחרון.
כרמל שאמה-הכהן: האם לפי מה שאתה יודע אתם ממשיכים להגדיל את הקצב?
אריאל אטיאס: יש לנו סחורה.
אריאל אטיאס: היעד שלנו ב-2011 הוא להגדיל את הרף הזה.
אריאל אטיאס: אני לא רוצה לקבוע יעדים שאני לא בטוח כמה הם ישימים כרגע.
אריאל אטיאס: אם יהיה לנו את הסיוע הזה של הוד"לים נוכל להגדיל באופן משמעותי.
אריאל אטיאס: במדינת ישראל צריך כ-40 אלף יחידות דיור בשנה.
אריאל אטיאס: השוק הפרטי נותן בין 15 ל-17 אלף.
אריאל אטיאס: כשאני אומר 34, אז זה כמעט 50 בשוק.
אריאל אטיאס: השוק הפרטי, בעיקר באזורי הביקוש, הוא שחקן גדול, הוא נותן את התרומה שלו.
אריאל אטיאס: ברור לכם שהעלייה של מחירי הדירות נוצרה לאור המחסור בהיצע הקרקעות.
אריאל אטיאס: הפתרון המרכזי הגדול, הרחב, חוץ מדברים נוספים, זה הגדלת ההיצע.
אריאל אטיאס: זה מה שאנחנו עושים.
כרמל שאמה-הכהן: כשמדברים על התרומה של הוד"לים - אנחנו מדברים על 50 אלף יחידות דיור - זה במקום ה-34 או בנוסף ל-34?
אריאל אטיאס: זה לא קשור.
אריאל אטיאס: נאמר שנשווק כ-50 אלף בשנה וחצי.
אריאל אטיאס: זאת לא הכוונה.
אריאל אטיאס: הכוונה היא שנאשר תכניות כך שבוד"לים ישבו כל הזמן 50 אלף יחידות דיור.
אריאל אטיאס: שמעתי אנשים שאומרים שהמינהל מחזיק את הקרקעות, שומר עליהן, מוציא אותן במשורה.
אריאל אטיאס: ממש לא.
אריאל אטיאס: המינהל משווק כל קרקע שהוא יכול לשווק אותה.
אריאל אטיאס: יכול זה אומר שאין לה חסמים, יכול זה אומר שאפשר להוציא ממנה היתרי בנייה אחרי טאבה בתוקף.
אריאל אטיאס: יש יחידות דיור עם טאבות בתוקף שאי אפשר להוציא מהן היתרי בנייה כי צריך לבנות שם גשר, לבנות מחלף שעולה 150 מליון שקל.
אריאל אטיאס: קבלנים משלמים במיטב כספם תוך 60 יום את כל הקרקע, את כל הפיתוח ואי אפשר לשווק את זה.
אריאל אטיאס: כשאנחנו משווקים יחידת דיור זה אומר שבממוצע , בטווח של 10 חודשים עד שנה מתחילות התחלות בנייה.
אריאל אטיאס: זה בעולם של השיווק.
אריאל אטיאס: צריך לעשות פעולות נוספות.
אריאל אטיאס: אתם יודעים שאנחנו עושים אותן, נאבקים עליהן.
אריאל אטיאס: בחוק הופיעה בקשה שהגיעה כחלק מהמו"מ על כך שלא צריך לתת ליזמים בודדים להחזיק כמות קרקע גבוהה מידי כיוון שעוברים מחכירה לבעלות.
אריאל אטיאס: אגב, מבחינת היזמים זה בכלל לא משנה אם הם מחזיקים בבעלות או בחכירה, כי לא ידוע לי שהמדינה אחרי 49 שנים הפקיעה ממישהו את הקרקע.
אריאל אטיאס: חכירה זה פיקציה, כי באמת של החיים זה לא מאוד משנה.
אריאל אטיאס: בעולם המשפט זה משנה.
אריאל אטיאס: בעולם המסחרי אין לזה שום משמעות.
אריאל אטיאס: הוא בעל הקרקע, הוא מוכר אותה, הוא סוחר בה כמה שהוא מבין.
אריאל אטיאס: אני חי בעולם המעשה, לא בעולם המשפט, לכן לא ייחסתי חשיבות גדולה לזה.
אריאל אטיאס: זאת הבקשה שהתבקשנו לעשות.
אריאל אטיאס: אנחנו לא יכולים לקבוע מספר אצבע כמה דונם יכול להחזיק אדם אחד.
אריאל אטיאס: נתבקשתי על ידי משרד המשפטים ומי שמלווה אותנו להקים ועדה מיוחדת.
אריאל אטיאס: חברים בה טובי האנשים בישראל שעוסקים בעולם של הריכוזיות.
אריאל אטיאס: יושב שם מנהל מינהל מקרקעי ישראל, הממונה על אגף התקציבים, הממונה על ההגבלים, משנה לנגד בנק ישראל, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה והיועץ של שר השיכון לענייני מינהל מקרקעי ישראל.
לאה ורון: מתי מונתה הוועדה הזאת?
אריאל אטיאס: ביולי 2010.
אריאל אטיאס: היא הוציאה קול קורא לכל הציבור על מנת שנשמע את עמדתו.
אריאל אטיאס: הייתה גם צפירת הרגעה.
אריאל אטיאס: טייקונים לא משתלטים כאן על קרקעות.
אריאל אטיאס: יש לנו כללים, מכרזים.
אריאל אטיאס: אי אפשר לזכות בכמה שאתה רוצה.
אריאל אטיאס: אנחנו בונים מתחמים.
אריאל אטיאס: יזם אחד לא יכול לקבל את כל המתחמים כפי שנראה לו.
אריאל אטיאס: אנחנו מגבילים.
אריאל אטיאס: קורה לא מעט שיזם אחד מתמודד על כמה מתחמים ואנחנו לא נותנים לו.
אריאל אטיאס: נותנים לו 2 מתחמים, 3 מתחמים, לא יותר.
אריאל אטיאס: קול הקורא הזה אמור להסתיים.
אריאל אטיאס: צריכים לתת לנו תשובות עד ה-17.4, שזה בעוד קצת פחות מחודש.
אריאל אטיאס: אז אנחנו צריכים לעשות סיכומים והם צריכים לתת לי המלצות.
אריאל אטיאס: אני לא מתקין תקנות באוויר.
אריאל אטיאס: אני צריך שיהיו המלצות לגבי מה זה אומר, מה המגבלה, לכמה זמן, מה היקף העסקה, מה היקף החברות.
אריאל אטיאס: זה בסוף תקנות שצריכות להיות רציניות.
אריאל אטיאס: לקחנו את האנשים הכי רציניים שעוסקים בנושא הזה.
אריאל אטיאס: שם זה אוחז כרגע.
אריאל אטיאס: רק רציתי להרגיע אתכם שלא תחשבו שבזמן הזה כל דיכפין קונה כמה קרקע שהוא רוצה.
אריאל אטיאס: זה לא.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דואגים ליישום החוק ולכיבוד הוראות החוק לפני המחשבה מי משתלט על מה.
כרמל שאמה-הכהן: היינו רוצים לדעת מה הצפי שלך לגבי היום שבו יונחו התקנות בוועדת הכלכלה.
אריאל אטיאס: הצפי שלי הוא שחודש אחרי שאני אקבל את ההמלצות אני אגיש את התקנות.
אריאל אטיאס: זה לא יושב אצלנו.
כרמל שאמה-הכהן: מי זה יושב-ראש הוועדה?
אריאל אטיאס: ירון ביבי.
אריאל אטיאס: אנחנו מלווים על ידי משרד המשפטים לגבי איך לעשות, מה לעשות.
אריאל אטיאס: אנחנו לא שולפים סתם תקנות.
אריאל אטיאס: כשיהיו ההמלצות נתקין את התקנות.
אריאל אטיאס: זה לא משהו שאני מעכב.
כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי הקרן הירוקה?
אריאל אטיאס: אנחנו צריכים להעביר אחוז מהכנסות המינהל לטובת שמירה על שטחים פתוחים.
אריאל אטיאס: אני מקווה שאת האחוז שנעביר לא יורידו לקרנות השונות.
אריאל אטיאס: נקווה שזאת לא הכוונה של אגף תקציבים.
אריאל אטיאס: זה משהו שהוחלט בחוק.
אריאל אטיאס: קיימנו התייעצויות עם המשרד להגנת הסביבה.
אריאל אטיאס: לפני כמעט חודש קיבלנו את ההערות שלהם לגבי מה בדיוק הם רוצים.
אריאל אטיאס: הייתה הגזמה מסוימת בהרכבים ובהיקף של מה שהם רצו לעשות.
אריאל אטיאס: השאלה מה תפקידה של הקרן, אם רק לפתח שטחים פתוחים, או תפקידה לפנות פולשים משטחים פתוחים, שזאת נקודת מחלוקת מאוד גדולה.
אריאל אטיאס: המשרד להגנת הסביבה טוען שאם רוצים לפנות צריך לפנות מתקציב אחר.
אריאל אטיאס: את הכסף לשמירה על שטחים פתוחים צריך לתת לפיתוח שטחים פתוחים, לא להכניס אותו לעולם הפולשים, שזה עולם כבד עם הרבה כסף.
אתי בנדלר: זאת פעילות שהייתה אמורה להיות פעילות שוטפת.
אריאל אטיאס: פעילות של אכיפה שלא קשורה לזה.
אריאל אטיאס: אנחנו נאבקים על זה שלא תהיה סיטואציה שיגידו שיש לנו אחוז מההכנסות ושצריך להוריד מהפעילויות השוטפות לטובת הקרן הזאת.
אריאל אטיאס: זאת לא המטרה.
אריאל אטיאס: הקרן הזאת סיימה להתגבש.
אריאל אטיאס: החומר נמצא במשרד המשפטים.
אריאל אטיאס: יש להם הערות, הם מעבירים לנו אותן.
אריאל אטיאס: אני מקווה שמיד אחרי פסח נציג לכם את זה.
כרמל שאמה-הכהן: יש במינהל נושא שנקרא הסכמי פיתוח.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש נתון שמדבר על כמה קרקעות נמסרו תחת הסכם פיתוח ולא פותחו, כלומר לא נבנו?
כרמל שאמה-הכהן: יש דבר כזה?
אריאל אטיאס: אתה מתכוון לקרקעות ששווקו?
כרמל שאמה-הכהן: הקבלן או מי שזכה לא בונה את הדירות.
כרמל שאמה-הכהן: זה נוגד את האינטרס שלנו.
כרמל שאמה-הכהן: יש לכם הסכם שאתם יכולים לאכוף.
כרמל שאמה-הכהן: האם יש אכיפה של הסכמי הפיתוח?
כרמל שאמה-הכהן: באיזה מדד אנחנו נמצאים?
כרמל שאמה-הכהן: כמה יחידות דיור לא פותחו בהתאם להסכמי הפיתוח?
כרמל שאמה-הכהן: הובא לידיעתי נתון - אני לא יודע אם הוא נכון - שיש מלאי כזה.
אריאל אטיאס: בסוף שנת 2010 בדקתי את הנושא הזה, ביקשתי לעשות עבודה.
אריאל אטיאס: מינהל מקרקעי ישראל עשה עבודה ומשרד הבינוי והשיכון עשה עבודה.
אריאל אטיאס: יש דבר כזה.
אריאל אטיאס: לא מדובר בהיקפים מאוד גדולים.
אריאל אטיאס: צריך לזכור שהאינטרס של יזם ששילם על הקרקע תוך 60 יום ועל הפיתוח תוך 60 יום לא מביא כסף מהבית, הוא מביא את זה מהבנק עם איזה הון עצמי.
אריאל אטיאס: הריבית מתחילה לתקתק.
אריאל אטיאס: האינטרס שלו הוא לבנות, לא להחזיק את הקרקע ולחכות אולי הוא יעשה עליה איזה שהוא סיבוב.
אריאל אטיאס: אם זה קרקע בירושה זה משהו אחר, זה לא רלוונטי לגבינו.
אריאל אטיאס: אני מדבר על אנשים ששילמו כסף ורוצים לממש אותו כדי לעשות את העסקה הבאה.
אריאל אטיאס: אם הכסף יושב זה לא משתלם להם.
אריאל אטיאס: יש דבר כזה, אבל בהיקפים לא גדולים.
אריאל אטיאס: כשנתקלים בזה אנחנו מטפלים בזה.
אריאל אטיאס: קורה שיזם קיבל מכרז, זכה, שילם ופתאום יש לו בעיות עם הרשות המקומית כי רוצים לשנות, לא טוב להם הגודל, לא טוב להם הטאבה, רוצים מטלות נוספות על מנת שהיזם יקבל היתר בניה או שפתאום לוקחים ממנו דברים שלא הופיעו בתכניות המקוריות.
כרמל שאמה-הכהן: האם מדובר במאות יחידות, באלפי יחידות?
אריאל אטיאס: לא בהיקפים גדולים שמטרידים.
אריאל אטיאס: זה מטופל.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא על סדר היום הוא הדיור הציבורי.
כרמל שאמה-הכהן: היינו רוצים לשמוע ממך, אדוני השר, סקירה.
כרמל שאמה-הכהן: כשמחירי הדיור מאמירים המשמעות של דיור ציבורי הופכת להיות כבדה יותר עבור מספר גדול יותר של אנשים.
כרמל שאמה-הכהן: יש צורך וחובה לספק להם קורת גג.
כרמל שאמה-הכהן: איך המדיניות של משרד השיכון בעניין הזה?
אריאל אטיאס: זה נושא חשוב מאוד שלא תמיד עולה על סדר היום הציבורי, בעיקר לאור העובדה שסדר היום הציבורי הוא כל הזמן סביב דירות חדשות והעניין של לבנות.
אריאל אטיאס: מדובר פה באנשים ששפר עליהם גורלם.
אריאל אטיאס: הדיור הציבורי מזה 20 שנה סובל מהזנחה מתמשכת של כל הממשלות.
אריאל אטיאס: ברגע שאנחנו נמצאים במקום שאנחנו לא רוכשים דירות חדשות, למרות שיש שיטות נרחבות להגדיל את מלאי הדירות של הדיור הציבורי, אלא באים בשיטה של ללכת לעולם של שכר דירה שלא מתאים לכמה שעולה שכר דירה ואפילו לא קרוב.
אריאל אטיאס: היום אנחנו נותנים סיוע בשכר דירה בהיקף של 137 אלף משפחות על מיליארד 300 בשנה.
אריאל אטיאס: הממוצע זה בין 660 שקל למשפחה ל-1550.
אריאל אטיאס: מי שנמצא בדיור הציבורי ויוצא מהתור ל-5 שנים מקבל 2200 שקל בחודש.
אריאל אטיאס: אם מדובר במישהו שבכסף הזה רוצה להשכיר דירה בקרית שמונה, אז בקרית שמונה לא חסרות לנו דירות לתת לאנשים שמגיע להם, גם לא בדימונה או במצפה רמון.
אריאל אטיאס: הבעיה היא חדרה- גדרה וירושלים.
אריאל אטיאס: אלה מקומות שהאנשים גרו בהם, המשפחה שלהם שם, בתי הספר שם.
אריאל אטיאס: כשאתה נותן לו 1500 שקל או 660 שקל בחודש זה מספיק לשכור דירה לשבוע.
אריאל אטיאס: הוא רוצה לגור בה חודש, לא שבוע ולחכות 3 שבועות בחוץ.
אריאל אטיאס: זה לא מספיק.
אריאל אטיאס: הקומץ לא משביע את הארי.
אריאל אטיאס: מה שעשינו זה לחדש את רכישת הדירות למקרים מיוחדים מאוד, כמו מקרים של רתוקים.
אריאל אטיאס: החלטנו שלא יהיה מצב שנכה רתוק על כיסא גלגלים ימתין בתור.
אריאל אטיאס: לקחנו 114 מיליון שקל בהסכמת אגף תקציבים של האוצר.
אריאל אטיאס: זה לא כסף חדש שהביאו לנו, זה כסף שמגיע ממכר דירות.
אריאל אטיאס: אנחנו מוכרים דירות של הדיור הציבורי.
אריאל אטיאס: בכסף הזה רכשנו דירות לנכים רתוקים.
אריאל אטיאס: כשנכנסתי לתפקידי היו 110 נכים רתוקים שהמתינו בתור.
אריאל אטיאס: שיתפנו פעולה עם ארגוני הנכים, פנינו אליהם ולארגונים הוולונטריים על-מנת שיסייעו לנו לשכנע ולמצוא לנכים דירות.
אריאל אטיאס: צריך לזכור שלמצוא דירות לנכים זה מאוד קשה.
אריאל אטיאס: צריך שזה יהיה בקומת כניסה, צריך לעשות שיפוצים לדירה.
אריאל אטיאס: לקחנו שמאי שיעדכן את המחירים כלפי מה שקורה בשוק.
אריאל אטיאס: אמרו לנו לקחת 600 אלף שקל כדי שנקנה דירה לנכה בנתניה.
אריאל אטיאס: אין דבר כזה.
אריאל אטיאס: צריך להעלות את המחיר.
אריאל אטיאס: לקחנו שמאי.
אריאל אטיאס: יש לנו כסף לקנות דירות לנכים.
אריאל אטיאס: עשרות דירות כבר נקנו.
אריאל אטיאס: אם יש דברים שלא נקנו זה לא כי אנחנו מגבילים את הכסף - יש לנו כסף לקנות לנכים רתוקים – אלא בגלל שישנם נכים רתוקים שמעדיפים לא לעשות את זה.
אריאל אטיאס: הם לא יכולים לחיות לבד בדירה.
אריאל אטיאס: אנחנו לא כופים על נכה לקחת דירה.
אריאל אטיאס: לכל נכה רתוק שרוצה דירה בדיור הציבורי יש לנו תקציב לפי דוח שמאי באותה עיר ובאותו איזור.
אריאל אטיאס: אני חושב שצריך לעשות הרבה יותר בנושא הזה.
אריאל אטיאס: אנחנו משווקים קרקעות בהיקפים של 30 אלף יחידות דיור בשנה או קצת יותר.
אריאל אטיאס: אני הצעתי לקחת 5% מכל המכרזים שאנחנו עושים במקומות שזה מתאים, לא במקומות שיש מגדלי יוקרה, ולהחליט ש-5% מיחידות הדיור בטאבה והיזם יצטרך למסור אותן לדיור הציבורי של המדינה.
אריאל אטיאס: זה לא עולה כסף למדינה.
אריאל אטיאס: המדינה לא מביאה כסף, אלא היא מונעת מעצמה רווח ממה שהיזם משית על המדינה.
כרמל שאמה-הכהן: יש לי הצעה כזאת שמדברת על 10%.
אריאל אטיאס: את ה-5% הבאתי מאמריקה.
אריאל אטיאס: זאת לא המצאה שלי.
אריאל אטיאס: יש בזה יתרונות בכך שאנחנו לא בונים שכונות מצוקה, אנחנו לא בונים שכונות של דיור ציבורי, אלא מפזרים אותן בתוך תמהיל.
אריאל אטיאס: זה לא בפעם אחת.
אריאל אטיאס: אם זה מתחיל וזה יהיה לתקופה של כמה שנים אנחנו נקבל מלאי של דירות.
אריאל אטיאס: זה לא עולה למדינה כסף.
אריאל אטיאס: זה בסך הכל מניעת רווח.
אריאל אטיאס: זה כמו שהמדינה אומרת לקבלן לבנות גשר והוא מוריד את זה מהקרקע.
אריאל אטיאס: למה אם בשביל כבישים מעמיסים ובשביל ביוב מעמיסים אי אפשר להעמיס יחידות דיור בשביל משפחות במצוקה?