GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: הנוסח, פחות או יותר, יהיה ככה – עם השינויים המחויבים, כי כמובן לא הספקנו לעבוד על זה: בחיוב שנגבה באמצעות הרשאה לחיוב חשבון, למעט מסים, אגרות, היטלים ודמי השתתפות – כשדמי השתתפות אגדיר בהתאם לסעיף לפקודת העיריות – תציע העירייה או התאגיד העירוני לחייב לבחור את מועד החיוב החודשי שבו יבוצע החיוב, בהתאם להוראות שהוועדה עומדת לאשר.
אתי בנדלר: תהיה הפניה לפקודת המועצות המקומיות.
אתי בנדלר: כמובן, נכניס הגדרה חדשה של תאגיד עירוני, כי תאגיד עירוני יש משמעות בסעיף 249א לפקודת העיריות, לגבי מועצות מקומיות אנחנו עושים את ההתאמה הנדרשת.
אתי בנדלר: מדובר בתאגיד שמטרותיו הן בתחום הסמכויות והתפקידים של מועצה מקומית, כמשמעותה בפקודת המועצות המקומיות, ובו יש למועצה המקומית לפחות מחצית ההון או מחצית כוח ההצבעה.
אתי בנדלר: כן נוסף בפירוש, מרכז תרבות נוער וספורט, כי לא ברור מה מעמדם של המתנ"סים.
אתי בנדלר: מתנ"סים מאוגדים ברשויות מקומיות שונות בצורות התאגדות שונות – במקומות מסוימים זה בתאגיד עירוני - - -
צבי לביא: מתנ"ס זו חברה בעירבון מוגבל.
אתי בנדלר: לאו דווקא.
אתי בנדלר: יש צורות התאגדות שונות של מתנ"סים ברשויות מקומיות שונות.
אתי בנדלר: יש מתנ"סים שלא כל כך ברור, אף לא לגורמים שמעורבים בעניין במשרד הפנים, באיזו צורה נעשתה ההתאגדות שלהם ולכן אנחנו נציין אותם מפורשות.
יריב לוין: זה כולל גם את המועצות האזוריות?
אתי בנדלר: ככל שיהיה צורך בכך, נוסיף הוראה מפורשת – אבדוק אם צריך – שהוראות אלה יחולו על אף האמור בכל דין, כדי שלא יהיה ספק לעורך הדין בחרי שההוראות האלה גוברות, וככל שיהיה צורך אוסיף הוראה שעוסק לא יהיה רשאי לגבות תוספת לסכום החיוב – תוספת, מדובר בריבית, הפרשי הצמדה או קנס - בשל דחייה בתשלום שנגרמה כתוצאה מהוראות חוק זה.
אתי בנדלר: זה לגבי סעיף 1, עם התוספות.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מעלים להצבעה את סעיף 1, לרבות התוספות ולרבות ההסמכה שהסמכנו את היועצת המשפטית לתקן את ההתאמות ואת התוספות הנדרשות.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 1 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, סעיף 1 אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לעבור לסעיף הבא.
אתי בנדלר: "2.
אתי בנדלר: תחילתו של חוק זה 120 ימים מיום פרסומו".
אתי בנדלר: ברשותכם, קודם כול אני מציעה לעבור לחודשים.
אתי בנדלר: אם הכוונה היא לארבעה חודשים אז לכתוב ארבעה חודשים ולא לספור ימים.
כרמל שאמה-הכהן: תאריך.
אתי בנדלר: תאריך זה קצת מסובך כי עד שזה מנוסח, מניחים את זה, מתקבל בכנסת – לא יודעים בדיוק באיזה תאריך זה מתקבל בכנסת – ויפורסם ברשומות - - -
כרמל שאמה-הכהן: 1.1.2011.
יריב לוין: אנחנו גומרים את זה בחודש.
כרמל שאמה-הכהן: ופרסום כמה זמן?
אתי בנדלר: עשרה ימים.
יריב לוין: אפשר לכתוב ארבעה חודשים, אפשר לכתוב 1.1, אין לי בעיה.
כרמל שאמה-הכהן: 1.1.2012, תחילת שנת הכספים.
אתי בנדלר: 1 בינואר 2012.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 2, עם השינוי שהוצע.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 2 אושר.
אתי בנדלר: "סעיף 3 הוראת מעבר.
אתי בנדלר: הוראות סעיף 13ב1 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה" – כמובן, זה לא יהיה רק סעיף 13ב1 אלא גם התיקונים העקיפים בפקודת הרשויות המקומיות והמועצות המקומיות – "לא יחולו על עסקאות שנעשו לפני יום התחילה, אלא אם כן ביקש הצרכן לשנות את מועד החיוב בהתאם להוראות אותו סעיף".
אתי בנדלר: יש לזה הערות?
מוטי לוין: ל"אמישראגז" יש מאות אלפי צרכנים.
מוטי לוין: אני מעריך שאולי 1% יפנה לשנות, אז כל היתר על עסקאות מ-1 בינואר 2012 ל-10 בחודש?
יריב לוין: לא, בדיוק הפוך.
יריב לוין: בוא תעבור על מה שכתוב.
יריב לוין: כתוב שההוראות לא יחולו – זה הכלל, הן לא חלות על מה שנעשה לפני יום התחילה.
יריב לוין: אז אולי נכתוב במקום "עסקאות" "התקשרות".
כרמל שאמה-הכהן: עסקאות והתקשרויות.
כרמל שאמה-הכהן: עסקה היא כל חודש, הם אומרים.
מוטי לוין: בינואר אני עושה עסקה עם צרכן מלפני עשר שנים.
מוטי לוין: זו עסקה.
אתי בנדלר: זו לא עסקה.
יריב לוין: כשאתה שולח לו חשבון זאת לא עסקה.
מוטי לוין: אם מכרתי לו גז בינואר 2012 - - -
אתי בנדלר: על סמך עסקה או התקשרות שנעשתה בעבר.
מוטי לוין: התקשרות.
אתי בנדלר: אבדוק ואשתמש בנוסח המקובל בחוק להגנת הצרכן, כי יש לנו בחוק הגנת הצרכן עסקאות מתמשכות.
כרמל שאמה-הכהן: הכוונה ברורה והיועצת המשפטית תדאג שעסקאות מתמשכות, מועד ההתקשרות הוא הקובע.
כרמל שאמה-הכהן: מה שאני מבקש להוסיף, בהסכמה עם חבר הכנסת לוין, זה הטלת חובה על החברות ליידע את הלקוח שיש לו את הזכות הזאת.
אתי בנדלר: תוך כמה זמן הם חייבים ליידע את הצרכן?
מוטי לוין: עקרונית, בחשבון ששולחים לו.
מוטי לוין: זה אצלנו.
אתי בנדלר: אני מבקשת לשמוע אם יש הערות.
אתי בנדלר: בסופו של סעיף 3 יבוא: "ובלבד שעוסק יידע את הצרכן בר זכותו לבחור מועד חיוב בהתאם להוראות הסעיפים האמורים".
הילה דוידוביץ: ואם לא יידע?
אתי בנדלר: אז הסעיף כן יחול עליו.
כרמל שאמה-הכהן: אז ה-10 בחודש יחול עליו.
חנה ויינשטוק טירי: זה רק על חדשים, לא ישנים.
אתי בנדלר: סעיף 3 אומר שהוראות הסעיף הזה, שאומרות שהצרכן רשאי לבחור אחד מבין לפחות ארבעה מועדי חיוב שמציעים לו, ואם הוא לא בוחר הוא יחויב ב-10 בחודש.
אתי בנדלר: ההוראות האלה לא יחולו לגבי עסקאות שנעשו לפני תחילת החוק, ובלבד שהעוסק מביא לידיעת הצרכנים הקיימים את העובדה שהם רשאים לבחור במועד חיוב.
רחל מיטלמן: ואם הוא לא בחר?
רחל מיטלמן: אני יכולה לגבות מתי שאני רוצה?
אתי בנדלר: אם העוסק הביא לידיעת הצרכן שהוא רשאי לבחור במועד חיוב חדש והצרכן לא הגיב, הוא נשאר במועד החיוב הישן שלו.
אתי בנדלר: אם לא הביאו את זה לידיעתו – הוא צריך לעבור ל-10 בחודש.
רחל מיטלמן: אבל אין לו מועד חיוב קבוע, אני מחליטה מתי יהיה מועד החיוב.
רחל מיטלמן: אז זה יישאר ככה.
אתי בנדלר: ובלבד שהבאת לידיעתו שהוא רשאי לבחור.
רחל מיטלמן: אני יכולה להביא לידיעתו גם בהודעה בחשבונית.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3, לרבות השינויים והתוספות?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 3 אושר.
כרמל שאמה-הכהן: תודה, סעיף 3 אושר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: סיימנו את חקיקת החוק, וזה הזמן לברך את יוזמי החקיקה.
כרמל שאמה-הכהן: היחיד שנוכח כאן הוא חבר הכנסת לוין, אבל גם כמובן, גם חברי הכנסת מקלב וגפני.
כרמל שאמה-הכהן: יישר כוח על חקיקה צרכנית.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שעסקים וספקים צריכים לספק מוצרים ושירותים ואת החשבון החודשי, זה החלק שמוטל עליהם.
כרמל שאמה-הכהן: המועדים של התשלום ודרכי התשלום זה כבר חלק יותר צרכני, וזה החלק שלנו, לאפשר גמישות לצרכן לכלכל את תשלומיו ואת צעדיו בצורה הכי נוחה לו מבלי שפוגע בעסקים וכך עשינו.
כרמל שאמה-הכהן: זו הייתה זווית הראייה של החקיקה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם על ההשתתפות במהלך החקיקה ותודה לצוות הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את הישיבה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום – תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (ערעור מהימנות והתנהגות בניגוד למקובל) (תיקון), התש"ע-2010.
סמדר לוי זיזי: אני מהלשכה המשפטית במשרד השיכון.
סמדר לוי זיזי: כמו שכתבנו במכתב שהגשנו לוועדה- חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות קובע בסעיף 8א(3) ענישה של קבלן שנוהג דרך קבע בניגוד לנוהג המקובל במקצועו כפי שהוגדר בתקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות – ערעור מהימנות והתנהגות בניגוד למקובל.
סמדר לוי זיזי: התקנות קובעות בסעיף 2 מה הוא הנוהג המקובל, במקצוע של קבלן לעבודות הנדסה בנאיות והמשרד שלנו מעוניין להוסיף תיקון, תת סעיף, שלפי נוהג מקובל יהיה : "קבלן שאינו מגיש לרשם הקבלנים דיווחים בלתי נכונים או מטעים ומעדכן את הרשם בשינויים שחלו בתנאים שעל פיהם נרשם בפנקס הקבלנים וסווג".
לאה ורון: אתם מבקשים להוסיף כרגע עוד נוסח לנוסח שמונח בפני חברי הכנסת?
סמדר לוי זיזי: לא.
סמדר לוי זיזי: זה נוסח שהועבר אליכם, זה אושר על ידי חברי מועצת הקבלנים.
סמדר לוי זיזי: , שיושבים שם חמישה נציגים של התאחדות הקבלנים - -
כרמל שאמה-הכהן: אז אין מחלוקת.
סמדר לוי זיזי: הנוסח שמוצג בפני הוועדה – הם אישרו את הנוסח, לא היתה מחלוקת.
סמדר לוי זיזי: גם על ידי משרד המשפטים.
כרמל שאמה-הכהן: לייעוץ המשפטי יש הערות?
ניר ימין: ראשית, לגבי חובת ההתייעצות – נשלח גם לוועדה וגם אלי פרוטוקול הדיון.
ניר ימין: הוועדה אמנם לא מכריע ובוררת לגבי חובת ההתייעצות, אבל אולי חשוב לקרוא כמה מילים מהפרוטוקול במועצת הקבלנים.
סמדר לוי זיזי: הפרוטוקול הוא מ- 17 למרץ, 2010.
ניר ימין: אומר הרשם כך, בחלק הרלבנטי: "תקנות רישום קבלנים (ערעור מהימנות) (הטלת ענישה בגין דיווח בלתי מדויק או מטעה)...." ואז, מקריא את נוסח התקנה המוצעת.
ניר ימין: לשאלתי הבוקר הסבירו לי ממשרד הבינוי והשיכון שהתקנה המוצעת היא התקנה שמוצעת בפני הוועדה, היא מצורפת שם, וזה גם היה בפני מועצת הקבלנים, כלומר, כל הנוסח של הוועדה - -
סמדר לוי זיזי: גם הוגש לפני הדיון לכל חברי המועצה, הנוסח.
סמדר לוי זיזי: וזה גם מה שהוקרא, כמובן.
ניר ימין: לאחר הקראת התקנה ממשיך הפרוטוקול ואומר: "הנוהל בערעור מהימנות הוא מתן הזדמנות לקבלן לטעון את טענותיו, לעתים גם שימוע בעל פה לפני נקיטה באמצעי משמעת.
ניר ימין: שיקול הדעת של הרשם יופעל לאחר התייעצות בוועדה, המנכ"ל - -התקנה מאושרת ותועבר לפרסום".
ניר ימין: עורכת הדין לירן – מחתימים את השר ושולחים את התקנות לפרסום.
ניר ימין: ואחר כך יש את הסיכום – "ההצעה אושרה במועצה, גובש נוסח תקנה שאושר על ידי משרד המשפטים, הנוסח יוצג לחברי המועצה.
ניר ימין: ..." – זה לפני הישיבה.
ניר ימין: אבל אתם עומדים על כך שמה שאושר במועצה זה הנוסח שהוקרא כרגע בפני הוועדה ולגביו קוימה חובת ההתייעצות.
ניר ימין: לי יש כמה הערות או שאלות שדיברתי לגביהן, מעבר לשאלה אם קוימה חובת התייעצות או לא, עם משרד הבינוי והשיכון – גם בהתכתבויות וגם הבוקר.
ניר ימין: ראשית, התקנות מדברות על דיווחים באופן כללי.
ניר ימין: פרט 13 המוצע אומר: ,קבלן אינו מגיש לרשם הקבלנים דיווחים אינם נכונים או מטעים".
ניר ימין: השאלה היא, אני שאלתי, אם מדובר על כלל הדיווחים, גם דיווחים לפי החוק וגם דיווחים כלליים כאלה, או וולנטריים שקבלנים מגישים.
ניר ימין: הסבירו לי שמדובר רק על דיווחים לפי החוק, ואם הבנתי נכון אין להם את ההתנגדות להוסיף את המילים "לפי החוק" גם בתקנות סדרי רישום מדובר על תצלומים של תעודות, לפי סעיף 4 לחוק – רשאי הרשם לחדש רישומו בפנקס לפי סעיף 4א(6) לחוק, הרשם יחליט בבקשה תוך 60 ימים לפי תקנות 2 ו-3....." - -
סמדר לוי זיזי: אנחנו חושבים שהנוסח איך שהוא היום וגם איך שהרשם מפעיל את סמכויותיו – ברור שם, לפי החוק, אין דיווחים שהרשם מבקש שלא על פי חוק.
סמדר לוי זיזי: זה ייראה מוזר שכאן מבקשים דיווחים שהם על פי חוק ובמקום אחר לא.
סמדר לוי זיזי: כלומר, זה בורר שהוא פועל ומבקש דיווחים על פי החוק.
ניר ימין: התקנה לא מדברת על הבקשות של הרשם אלא על מה שהקבלן מגיש, ולכן, לכאורה, הדיווחים האלה - -
סמדר לוי זיזי: תמיד על פי החוק הוא יכול להגיש אותם כשהוא רוצה - - -
ניר ימין: הקבלן יכול להגיש גם דיווחים שלא על פי החוק – דיווחים וולונטריים.
ניר ימין: אין הוראה שאוסרת עליו.
סמדר לוי זיזי: אבל אם הוא מגיש בקשה שהוא רוצה להירשם בפנקס, אז הכל זה על פי החוק.
סמדר לוי זיזי: הוא צריך להגיש את החומר שמראה לנו שהוא כשיר בשביל להירשם בפנקס ובאיזה סיווג- זה הכל על פי החוק.
ניר ימין: מה הבעיה לכתוב שהדיווחים שמדובר עליהם כאן הם דיווחים לפי סעיף 4 או דיווחים לפי החוק, באופן כללי?
ניר ימין: דיווחים שנדרש להגיש על פי החוק.
סמדר לוי זיזי: זה רק נראה מוזר, אבל אין התנגדות.
סמדר לוי זיזי: אני חושבת שברור - -
ניר ימין: למה בתקנות אחרות זה לא נראה לכם מוזר שזה יופיע?
סמדר לוי זיזי: כי זה לא מופיע בשום מקום אחר בתקנות.
ניר ימין: הקראתי עכשיו את תקנות סדרי רישום, אני אקרא שוב.
ניר ימין: תקנה א(2)(1) אומרת: "תצלומים של תעודות, אישורים ותצהירים של מעסיקים וכדומה המעידים על כישוריו של המבקש להירשם בפנקס הקבלנים לפי סעיף 4 לחוק.
ניר ימין: 2א(א) המבקש להירשם לפי הוראות סעיף 4א(6) לחוק ומי שנרשם לפי סעיף 4א(6) לחוק ומבקש להיות זכאי.
ניר ימין: 2ב' בוטל רישומו של קבלן כאמור בתקנה 2א(ג) רשאי הרשם לחדש את רישומו בפנקס לפי סעיף 4(6)".
ניר ימין: גם כאן, לכאורה, ברור שלפי זה הוא רשאי.
ניר ימין: תקנה 6 "הרשם יחליט בבקשה תוך 60 ימים מיום קבלת כל המסמכים שנדרשו לפי תקנות 2 ו-3".
ניר ימין: זה מופיע בעוד סטים של תקנות.
ניר ימין: אני לא מבין למה כאן זה נראה לכם מוזר, כאשר בתקנות אחרות שלכם זה מופיע.
סמדר לוי זיזי: יש לך גם מן סעיפים כלליים כגון –"פרטים נוספים לפי דרישת הרשם- כל מסמך נוס שידרוש הרשם".
סמדר לוי זיזי: אם מבחינתך זה לפי החוק - -
ניר ימין: לפי החוק, זה ברור, אבל לפי פקודת הפרשנות זה גם החוק וגם התקנות.
אילן אליהו: יש לי בעיה עם ההסתייגות הזו כי אם נניח שאותו קבלן מגיש איזשהו מסמך, במסגרת בקשה, והמסמך הזה משנה מהותית את החלטת הרשם או את קבלת ההחלטה, ובסופו של דבר המסמך הזה הוא לא נכון או מטעה, יהיה ויכוח.
אילן אליהו: יכול להיות שהקבלן יגיד שזה לא לפי החוק, הוא צירף בכל זאת, אבל הוא לא נדרש לפי החוק.
אילן אליהו: בכל זאת הוא צירף, והמסמך הזה שינה מהותית את ההחלטה.
אילן אליהו: אז יש בעיה.
אילן אליהו: רשם הקבלנים - הסמכויות שלו קבועות בחוק, מה הוא כן יכול, מה הוא לא יכול.
אילן אליהו: חבל לסייג את זה, כלומר, אין מקום לסייג את זה עוד פעם לפי החוק, כי הוא מוגבל לפי החוק.
אילן אליהו: הוא לא דורש משהו שהוא לא לפי החוק.
ניר ימין: זה ברור, גם אסור לו לדרוש משהו שהוא לא לפי החוק.
אלון לוין: גם אין מצב של דיווחים וולונטריים.
ניר ימין: פה מדובר על החובה של הקבלן, לא החובה של הרשם.
ניר ימין: זה להכרעת הוועדה.
ניר ימין: אני חושב שהמילה "דיווחים" היא מילה כללית מדי, ולא ברור שהדיווחים הם דווקא לפי חוק רישום קבלנים.
סמדר לוי זיזי: גם דיווח שהוא לא חייב לדווח לפי החוק?
אלון לוין: אין דיווחים שהוא לא חייב - -
ניר ימין: אז מה איכפת לכם לכתוב את זה, אם אין דיווחים כאלה?
סמדר לוי זיזי: אני לא חושבת שיש דיווחים שהוא מדווח לנו וזה לא נדרש על פי החוק.
ניר ימין: אז מה המניע שאתם רואים לכתוב את זה?
סמדר לוי זיזי: אמרנו למה זה מפריע לנו, אבל אם אתה - -
ניר ימין: אמרתם שזה מפריע כי זה נראה לכם מוזר, אבל הראיתי שיש את זה גם בתקנות אחרות.
ניר ימין: הדבר השני שרציתי להתייחס אליו – וזו שאלה יותר עקרונית, להכרעת הוועדה – האם מדובר על כל דיווח, או רק דיווח שיכול להשפיע על הרישום.
ניר ימין: חשבתי שאולי צריך לסייג את ההוראה הזו לרשימה של דיווחים, מהותיים, במירכאות, שיכולים להשפיע על הרשם כמו - -
סמדר לוי זיזי: - תיקנת לדיווחים שנדרשים על פי חוק אז נראה לי - -
אילן אליהו: כל הדיווחים לפי החוק הם דיווחים שמשפיעים - -כולם מהותיים וצריכים להיכנס לגדר - -
סמדר לוי זיזי: זה תמיד ייבדק לגופו של עניין.
סמדר לוי זיזי: יש שיקול דעת לרשם.
סמדר לוי זיזי: הוא מנהל דו שיח עם הקבלן, הוא מקבל את התגובה שלו, זה עובר לוועדה מייעצת לפני שהוא מחליט, הקבלן מגיע ומשמיע את הטענות שלו.
סמדר לוי זיזי: אחר כך יש אפשרות להגיש ערר לוועדת ערר ואחר כך ערעור מנהלי.
סמדר לוי זיזי: אני חושבת שאין ספק - אם יהיה משהו שהוא לא מהותי, שייעשה בו שימוש שלא כדין, אז יש את הביקורת.
סמדר לוי זיזי: נראה לי שאם הוספת את התיקון שזה דיווחים שהם על פי חוק, אז זה די מנטרל את השאלה שלך.
סמדר לוי זיזי: לא צריך להיכנס לרשימה הזו.
סמדר לוי זיזי: זה ברור שזה יהיה משהו שמשפיע.
ניר ימין: אבל לא יכול להיות שיש דיווח לפי החוק שהוא דיווח יותר טכני ופחות - -
אילן אליהו: ונניח שכן – אז שם מותר לו להגיש משהו שהוא לא נכון?
ניר ימין: אני לא אומר שמותר, אני אומר שהשאלה היא האם התקנה הזו אמורה לחול עליו או לא.
סמדר לוי זיזי: התקנה הזו אומרת שהוא לא צריך לשקר, להטעות את הרשם.
סמדר לוי זיזי: אחר כך, לגבי הפעלת שיקול דעת אם לתת סנקציה או לא – זה כבר בתקנות של ערעור מהימנות, בחוק עצמו, בסעיף 8(א).
סמדר לוי זיזי: שם הוא יכול להפעיל שיקול דעת, ויש את הביקורת.
סמדר לוי זיזי: אני חושבת שמה שהוספת מכסה את המקרים האחרים.
ניר ימין: אתם אומרים שכל הדיווחים לפי החוק הם דיווחים מהותיים?
ניר ימין: זו הטענה?
אלון לוין: יש רשימה של מסמכים, של דברים שצריך לדווח עליהם.
אלון לוין: אז אם - -
ניר ימין: נניח שהוא צריך לדווח על שינויים מסוימים.
ניר ימין: הוא למד בבית ספר מסוים, הוא צריך להראות תעודה של בית הספר.
ניר ימין: השם שלו השתנה אחרי שנתיים – הוא צריך לעדכן על השינוי הזה?
ניר ימין: זה שינוי דיווח מהותי?
אלון לוין: זה דיווח שהוא לא רלבנטי, כי הוא לא צריך לדווח אותו, כי אם הוא נרשם על סמך הנתונים שלו, שהוא למד בבית ספר מסוים, ואחר השתנה שם בית הספר, הוא למעשה כבר נרשם, זה לא משנה.
אילן אליהו: אבל כל זה לגבי מה שיכול לשנות את הרישום או הסיווג שלו, ונתון כזה, שהשתנה שם בית הספר שלו, לא יכול לשנות את הנתונים לגבי הרישום או הסיווג.
אילן אליהו: זה כבר נעשה.
ניר ימין: אני חושב שזה להכרעת הוועדה.
ניר ימין: אם אתם אומרים שכל הדיווחים שהרשם מבקש לפי החוק הם דיווחים מהותיים – אז אני לא מכיר לפרטי פרטים את כל התקנות וכל הדיווחים שרשם ידרוש, אבל אני יכול להניח לפי חוקים אחרים ותקנות אחרות שיש פרטים שהם יותר טכניים במהות שלהם ופרטים שהם יותר מהותיים.
ניר ימין: ולכן נראה היה לי נכון לעשות איזושהי דיפרנציאציה בין סוגי הדיווחים.
אילן אליהו: אין פרטים שהם טכניים למעט השם והטלפון.
אילן אליהו: כל שאר הנתונים הם מאד מהותיים.
סמדר לוי זיזי: ויש בהם כדי להשפיע על כשירות.
אילן אליהו: כל שאר הנתונים של הקבלן הם מהותיים.
אילן אליהו: לגבי הסיווג, הרישום.
אילן אליהו: למעט הכתובת.
אילן אליהו: לפעמים גם הכתובת היא מהותית מאד.
סמדר לוי זיזי: כשצריך ליצור קשר עם קבלן, להודיע לו דברים, לקבל מידע.
ניר ימין: זה ברור שאת כל הדיווחים הוא צריך לעשות באופן מדויק.
ניר ימין: השאלה היא מה קורה עם קבלן שקצת ברשלנות כתב – 1 בינואר במקום 2 בינואר.
סמדר לוי זיזי: אז יש לו את כל מה שדיברנו עליו.
סמדר לוי זיזי: זה לא שרשם הקבלנים עכשיו מעניש אותו, נוקט באמצעים.
סמדר לוי זיזי: עושים אתו בירור, שולחים לו מכתבים - -
לאה ורון: איפה נמצא רשם הקבלנים בדיון של הוועדה בתקנות שעוסקות ברישום?
לאה ורון: או אולי מישהו מאנשיו?
אלון לוין: אני היועץ שלו.
אלון לוין: והסגן שלו כאן.
אלון לוין: גם הדוגמה שנתת כרגע לגבי התאריך – אמרתי לך גם קודם: יכול להיות עם זה עניין מאד מהותי.
אלון לוין: זו לא רק טעות של יום אחד, זה יכול להשפיע על תקופת ניסיון או דברים דומים.
אלון לוין: אז אי אפשר להחליט שדבר כזה הוא מהותי ודבר אחר – לא.
סמדר לוי זיזי: כמעט כל דבר יכול להשפיע על כשירות של אנשים שבעצם העבודה שלהם היא מאד חשובה, משליכה על ביטחון הציבור.
סמדר לוי זיזי: זה ממש אנשים שבונים בתים, סוללים כבישים, בונים גשרים.
סמדר לוי זיזי: אני לא חושבת שאפשר - -
יצחק וקנין: אי אפשר לבוא ולעשות כל פעם דין כמו באל על, הם צודקים.
יצחק וקנין: אני משתתף במיוחד בכל הדיונים האלה בנושא של הקבלנים ואני יודע עד כמה הנושא הזה הוא לא פשוט בכלל, בהנפקת רישיונות לקבלן.
יצחק וקנין: אפשר להשיג אישורים בדברים הללו.
יצחק וקנין: אני אומר לכם בצורה לא מסודרת, אני אומר את זה, ככה - -
סמדר לוי זיזי: זה ממש אינטרס ציבורי שקבלנים ידווחו דיווחי אמת למי שנותן להם את הרישיון לבנות ולסלול.
סמדר לוי זיזי: "תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (ערעור מהימנות והתנהגות בניגוד למקובל) (תיקון), התשע"א-2011.
סמדר לוי זיזי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 8(א)(3) ו-17 לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ"ט-1969, בהתייעצות עם המועצה לעבודות הנדסה בנאיות, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 2 קתנה 2 לתקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (ערעור מהימנות והתנהגות בניגוד למקובל), התשמ"ט-1989, בסופה יבוא: "(13) קבלן אינו מגיש לרשם הקבלנים דיווחים...." - - איך אתה רוצה לתקן את זה?
ניר ימין: על הנוסח אנחנו - -
סמדר לוי זיזי: בסדר.
סמדר לוי זיזי: אז: "...
סמדר לוי זיזי: דיווחים בלתי נכונים או מטעים ומעדכן את הרשם בשינויים שחלו בתנאים שעל-פיהם נרשם בפנקס הקבלנים וסווג".
סמדר לוי זיזי: תחילה 2.
סמדר לוי זיזי: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן".
ניר ימין: זה זמן מספיק, לדעתכם?
סמדר לוי זיזי: אנחנו חושבים שכן אבל אתה ביקשת שנשקול מועד תחילה מאוחר.
כרמל שאמה-הכהן: תשנו ל- 45 יום.
ניר ימין: בכותרת – זה ערעור מהימנות והתנהגות, צריך להיות – בניגוד למקובל.
כרמל שאמה-הכהן: את כל ההתאמות והניסוחים תעשו אחרי זה.
ניר ימין: אני רק חוזר, אדוני לוועדה את העניין של התייעצות במועצת הקבלנים.
ניר ימין: אנחנו נסמכים על מה שאומר - -
כרמל שאמה-הכהן: נתייחס לזה – אנחנו כמובן אומרים גם לפרוטוקול שמנכ"ל התאחדות הקבלנים, מר כידון, והתאחדות הקבלנים נמצאים בכנס באילת.
כרמל שאמה-הכהן: הם הודיעו לוועדה שמשכו את ההתנגדות שהעבירו לוועדה במועד מוקדם יותר.
כרמל שאמה-הכהן: ההודעה נעשתה בכתב.
כרמל שאמה-הכהן: יחד עם זאת ניתן להם, ככל שהם ימצאו לנכון להגיש בקשה לדיון מחדש, ניענה לכך אם היה והובן משהו לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך אנחנו מאשרים את התקנות, פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: אתם תגמרו את התאמות הניסוחים והתיקונים שצריך.
כרמל שאמה-הכהן: על-סדר היום: הטבות ממנהל מקרקעי ישראל לאוכלוסיית המילואים ואופן מימושן.
כרמל שאמה-הכהן: אנו בעצם פותחים את הישיבה הראשונה בכנסת לציון יום ההוקרה למערך המילואים בצה"ל.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שמערך המילואים הוא אחד הגופים שמסמלים את ישראל היפה והערכית.
כרמל שאמה-הכהן: זה מערך שלא מספיק מתוגמל על-ידי המדינה והוא בעיקר נותן.
כרמל שאמה-הכהן: המדינה גם לא יודעת לבסס מערך על בסיס רחב של האוכלוסייה, זה נשען יותר על מעטים שנושאים בנטל הולך וגובר.
כרמל שאמה-הכהן: במצב דברים כזה, מן הראוי שמדינת ישראל תדע לתגמל.
כרמל שאמה-הכהן: הגם שמילואים הוא דבר שעושים באופן אידיאליסטי, רצוי שפה יהיה גם תגמול ראוי ונכון.
כרמל שאמה-הכהן: אחת הדרכים שאפשר לתגמל אנשי מילואים, בוודאי בימים אלה, זה בהנחה על רכישת מקרקעין.
כרמל שאמה-הכהן: מדינת ישראל היא משווקת הקרקעות הגדולה בישראל.
כרמל שאמה-הכהן: ממשלות ישראל, גם זאת הנוכחית וגם הקודמות לה קיבלו החלטות, שתורגמו להחלטות של מועצת מקרקעי ישראל בדבר אפשרות להקנות הנחות לחיילים.
כרמל שאמה-הכהן: ממסמך שערך מרכז המחקר והמידע של הכנסת עולה שכבר יש מנגנון שמקנה הנחות, אבל זה ממש בקצה של הקצה וזה מעט מידי.
כרמל שאמה-הכהן: הסיכום מדבר על כ-241 חיילי מילואים שזכו ליהנות מההנחה ומהטבה כלשהי.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה קיבלה 3 החלטות שונות.
כרמל שאמה-הכהן: הראשונה התקבלה ב-6.1.2008 בזמן הממשלה הקודמת; החלטה נוספת התקבלה בינואר 2009 וההחלטה האחרונה התקבלה ב-15.11.2010.
כרמל שאמה-הכהן: ב-15.11.2010 קיבלה מועצת מנהל מקרקעי ישראל את החלטה מספר 1218, בדבר תיקון ההחלטות הקודמות, כשסעיף 2 קובע: "חייל מילואים פעיל, כפי שמוגדר בהחלטה, יהיה זכאי להנחה במחיר הקרקע, בהקצאת קרקע למגורים בבנייה נמוכה" - המשמעות היא בנייה צמודת קרקע – "בהתאם לאזור העדיפות הלאומית אליו שייך הישוב בו הוא מתגורר".
כרמל שאמה-הכהן: ההגדרה כוללת את התנאים הבאים: "חייל מילואים פעיל ששירת לפחות 10 ימי מילואים בשנה קלנדרית במשך 6 שנים שקדמו לשנה בה הגיש את בקשתו להנחה בקרקע.
כרמל שאמה-הכהן: או שירת לפחות 80 ימי מילואים בתקופה האמורה, או זכה בהרשמה ובהגרלה במכרז להקצאת קרקע או בהקצאה בפטור ממכרז בהתאם לתקנות חובת המכרזים".
כרמל שאמה-הכהן: שיעורי ההנחה הם בהתאם לאזורי העדיפות וגם לסוג ההחלטה.
כרמל שאמה-הכהן: ההנחות נעות מהנחה של 10% עד 35%.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר בהטבות שיכולות להיות משמעותיות במונחים כספיים.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, המסקנה הסופית היא, שההחלטות האלה לא מתורגמות בפועל למספר רב של מקרים אלא למספר מאוד מאוד מצומצם.
כרמל שאמה-הכהן: לכן בחרו נכון היוזמים, חברת הכנסת מירי רגב וחבר הכנסת איתן כבל, לבקש מוועדת הכלכלה להניח על סדר יומה היום את הנושא הזה, בהמשך למסמך שהכינה מחלקת המחקר של הכנסת, כדי לראות איך אפשר לשכלל ולייעל ולהרבות את ההטבות האלה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת רגב, בבקשה.
מירי רגב: תודה רבה לך יושב ראש ועדת הכלכלה, חברי כרמל.
מירי רגב: ועדת הכלכלה היא הראשונה מבין ועדות הכנסת שפותחת את היום החשוב הזה בכנסת.
מירי רגב: אני לא זוכרת שבו כנסת ציינה במיוחד את יום מערך המילואים.
מירי רגב: היום גם יתקיים טקס מרכזי באודיטוריום ומושב מיוחד במליאה.
מירי רגב: היום הזה לא בא על-מנת שנעשה "וי" לעצמנו ונטפח לעצמנו על השכם.
מירי רגב: הוא בא כדי שניתן דין וחשבון לעצמנו מה עשינו עד עכשיו במימוש חוק המילואים, בסטאטוס חוק המילואים, ומרגע זה מה אנחנו עושים בשנה הקרובה.
מירי רגב: היום הזה נועד לכך שאנחנו נגיד איך אנחנו יכולים לעשות יותר כדי לתגמל את אנשי המילואים.
מירי רגב: נמצאים כאן יו"ר פורום המח"טים והמג"דים, אבי סייג, שמלווה אותי בוועדת המשנה לכוח אדם במילואים לאורך כל השנה, עלה מיקנובסקי מפורום הח"פשים, כמובן הקמל"ר והנציגים השונים שיושבים פה.
מירי רגב: הדיון היום בוועדה עוסק ביישום חוק המילואים אותו הקריא היושב ראש.
מירי רגב: בעצם חיילי מילואים זכאים להנחות בכל מה שקשור למנהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: זאת יכולה להיות זכאות במכרזים לקרקע, זכאות למחיר למשתכן – אולי כאן המינהל ומשרד השיכון יאירו את עינינו.
מירי רגב: בעצם איך אנחנו מיישמים את החוק לטובת אנשי המילואים שעושים עד 100 ימי מילואים בשנה ולפעמים הם אף מפוטרים מהעבודה.
מירי רגב: זה הנושא המרכזי שאנחנו נעסוק בו היום במליאת הכנסת ובאודיטוריום.
מירי רגב: איך אנחנו מתגמלים את אותה קבוצה קטנה ואיכותית שעדיין מגיעה למילואים בגלל שהיא רואה בזה שליחות?
מירי רגב: צריכים לזכור שזאת קבוצה שרובה הם בני 30 פלוס.
מירי רגב: עול הכלכלה של הבית הוא עליהם ולכן אנחנו כחברה צריכים לתגמל אותם.
מירי רגב: המועדון הוא דבר על-הכיפק, הנחות לקולנוע זה דבר נהדר אבל בסוף איש המילואים צריך לסיים את החודש.
מירי רגב: הוא צריך לומר לעצמו: אני עושה מילואים בכבוד אבל אני רוצה שגם המדינה תיתן לי את מה שמגיע לי.
מירי רגב: אני מציעה שלפני שנשמע את מנהל מקרקעי ישראל, נשמע את קצין מילואים ראשי שהיה שותף לעבודה הזאת.
מירי רגב: לאחר מכן נשמע מה יש למנהל מקרקעי ישראל להגיד בכל מה שקשור לסטאטוס.
מירי רגב: כמובן, מי שרוצה להוסיף, שיירשם אצל מנהלת הוועדה.
שוקי בן-ענת: תודה לחברי הכנסת הנכבדים.
שוקי בן-ענת: אני חושב שעצם היום הזה, היוזמה של מירי רגב ואיתן כבל, היא יוזמה חשובה.
שוקי בן-ענת: אנחנו חושבים שמערך המילואים לא ממוצב מספיק בחברה האזרחית.
שוקי בן-ענת: מערך המילואים הוא יצירה חברתית צבאית זאת לא יצירה צבאית בלבד.
שוקי בן-ענת: יצירה ייחודית בעולם שהיא גם של הצבא וגם של המדינה.
שוקי בן-ענת: יושבים פה המג"דים האמיתיים.
שוקי בן-ענת: כל אחד כזה מוליך 500 אנשים למלחמה.
שוקי בן-ענת: אלה האנשים שמכירים את צרכי הביטחון של מדינת ישראל.
שוקי בן-ענת: אנשים שלקחו על עצמם מתוך מודעות והחלטה שלהם מחויבות שיש לה משמעויות כבדות לביטחונם האישי ולמצבם הכלכלי והפיננסי.
שוקי בן-ענת: בקטעים האלה אנחנו חושבים, וחשוב לשמוע אותם כי אלה המגד"ים האמיתיים, זה העוגן של צה"ל.
שוקי בן-ענת: בנוסף לזה, מערך המילואים זה המערך היחיד, הוא הפוטנציאל של המדינה שלנו לשמירה על ביטחונה.
שוקי בן-ענת: קיבלנו עכשיו התראה כבדה לבניין הכוח במה שקורה מסביבנו ואתם מכירים את זה טוב מוועדות הכנסת.
שוקי בן-ענת: זה הפוטנציאל שיממש את זה.
שוקי בן-ענת: אלה האנשים שמטפלים גם בחיים האזרחיים של הפקודים שלהם.
שוקי בן-ענת: פיקוד במילואים זה לא רק לדעת פקודת משימה ותכנית התקפה.
שוקי בן-ענת: חשוב מאוד שהם פה.
שוקי בן-ענת: בנוסף לשני הנושאים, אני ארצה להביא סקירה קצרה של מודלים של מדינות אחרות שגם מפעילות מילואים, האמריקאים, האוסטרלים והשוויצרים הן בנושא הזה והן בנושא שיעלה בוועדת ה כספים.
שוקי בן-ענת: שם המדינה לוקחת אחריות על מערך המילואים לטובתה על-מנת שהוא יהיה חסון ומספיק חזק לקיים את צרכי הביטחון.
שוקי בן-ענת: תודה.
אבי סייג: אני מפורום מג"דים, מח"טים וטייסים.
אבי סייג: אנחנו עובדים בכנסת ב-15 השנים האחרונות בקידום כל החקיקה בנושא המילואים.