GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה ראובני: מצב שבו אנשים, שב"חים לסוגיהם, בין אם מהרשות הפלשתינית ובין אם עובדים זרים ובין אם מסתננים לסוגיהם, יש שלל אוכלוסיות של תושבי חוץ שאין להם אשרות שהייה והם שוהים בלתי חוקיים, ככל שמישהו מהם קיבל בעבר רישיון נהיגה קבוע כיוון שאולי הייתה תקופה שהייתה לו אשרה תקפה בישראל, אנחנו רוצים לתת לרשות הרישוי את הסמכות לבטל את הרישיון הזה.
ישראל אייכלר: למה צריך את זה?
חוה ראובני: החשש הגדול הוא שהרישיונות האלה משמשים כתחליף לתעודה מזהה.
חוה ראובני: אותו שב"ח שאין לו תעודת זהות כחולה, שבדרכון אין לו אשרה, אין לו שום אשרת שהייה, כשהוא נעצר על ידי גורם מפקח כלשהו, משטרת ישראל, גורמי הצבא, משטרת ההגירה וכיוצא בזה, הוא מתבקש להזדהות, הוא מציג רישיון נהיגה וזה מתקבל כתחליף ועל ידי זה הוא מסתיר את היותו שוהה בלתי חוקי בארץ.
חוה ראובני: בנוסף, אנחנו חושבים שכרמת מדיניות, מי שלא נמצא בארץ כחוק, מי שאין לו זכות להיות כאן, לא מגיע לו שום רישיון ממדינת ישראל.
ישראל אייכלר: משרד התחבורה הוא משטרה נוספת?
ישראל אייכלר: אנחנו מדינת משטרה?
חוה ראובני: אנחנו לא מדינת משטרה.
ישראל אייכלר: יש מאות אלפי אנשים תושבי חוץ לארץ שאינם שב"חים, אינם מחבלים, שבאים לארץ וגרים כאן שנים ועדיין הם לא עולים.
ישראל אייכלר: את רוצה לשלול מהם את רישיון הנהיגה?
חוה ראובני: אם אין להם אשרה בתוקף.
ישראל אייכלר: אז את המשטרה.
חוה ראובני: יש לי סמכות שבשיקול דעת לבטל את הרישיונות האלה.
חוה ראובני: אני לא המשטרה.
חוה ראובני: אני אומרת שלאף אדם אין זכות להסתובב כאן בלי אשרת שהייה.
חוה ראובני: זאת בקשה שהגיעה אלינו גם מכיוון גורמי הביטחון וגם מכיוון משרד הפנים, שרישיונות הנהיגה שלנו מאפשרים לעקוף את דיני הכניסה לישראל.
ישראל אייכלר: צריך למצוא פתרון של ביטחון.
חוה ראובני: מי שנמצא כאן בארץ, צריכה להיות לו אשרת שהייה.
ישראל אייכלר: אני רואה כאן הפרה חמורה של הזכות הדמוקרטית של תייר, של אזרח, של אדם שלא חשוד בביטחון.
ישראל אייכלר: אם יש בעיה ביטחונית, צריך למצוא פתרון ביטחוני.
ישראל אייכלר: מה זה קשור למאות אלפי אנשים שאינם מחבלים?
חנן אהרן: לא מדובר במאות אלפי אנשים.
חנן אהרן: יש לנו פניות של גורמי הביטחון והייתי אומר שבזמן האחרון אחת לשבוע-שבועיים מדברים על כאלה שנתפסו בעבירות כאלה ואחרות או בחשדות כאלה ואחרים על ידי גורמי הביטחון והם משתמשים ברישיון הנהיגה שלהם.
חנן אהרן: נניח שלמישהו יש רישיון ואין לו אשרת שהייה אלא הוא שוהה בלתי חוקי.
חנן אהרן: הוא לוקח רכב ומעמיס בו מה שיכול להעמיס בו ויכול להגיע לקניון עזריאלי או לכל מקום אחר, ואני לא מדבר דמגוגיה אלא פשוט מה שיכול להיות.
ישראל אייכלר: ביטחון זה בסדר.
ישראל אייכלר: אני מסכים לכל הסדרי ה ביטחון שתציע.
חנן אהרן: אותו אדם נוסע עם רישיון ישראלי.
חנן אהרן: כשעוצר אותו במחסום שוטר לבדיקה שגרתית, הוא מציג לו את רישיון הנהיגה, פלסטיק כמו שלי ושלך, והשוטר לא יודע שהוא שוהה לא חוקי או שהוא תושב חוץ.
חנן אהרן: הוא רואה את זה, הוא נותן לו לעבור.
חנן אהרן: הוא לא יכול לפסול לו את הרישיון.
חנן אהרן: רשות הרישוי רשאית לפסול את הרישיון.
חנן אהרן: אם אנחנו נפסול את רישיונו על פי התקנה הזאת, כאשר השוטר יעצור אותו באותו מחסום, הוא יראה בקובץ הנהיגה שהוא פסול מנהיגה.
חנן אהרן: כלומר, אין לו רישיון.
חנן אהרן: אז יתחילו כל השאלות והבדיקות ובקשה להוצאת דרכון וכולי.
חנן אהרן: זאת אומרת, אנחנו בעצם גורמים למצב שכל אלה שרוצים להשתמש ברישיון הזה שימוש לא חוקי, לתת כלים לכוחות הביטחון – לא בשבילנו, אנחנו לא כוחות הביטחון אבל מתפקידנו לתת כלים לכוחות הביטחון – כדי שהם יוכלו לאתר נהגים כאלה.
ישראל אייכלר: יש דרך לסמן באופן כזה שאם יש על מישהו שאלה ביטחונית, משרד התחבורה יעשה את הדבר שאומר שבמחשב יופיע שהשוטר לא יסמוך על רישיון הנהיגה ולא לעשות החלטה גורפת שמשרד הרישוי מבטל רישיונות למי שאין לו אשרה.
ישראל אייכלר: אתה יודע לכמה אנשים אין אשרה?
ישראל אייכלר: עוד לא סידרו את הוויזה והם חיים כאן והם לא עבריינים.
ישראל אייכלר: אולי אפשר לעשות, אדוני היושב ראש, שבענייני ביטחון – ומה שאמרת זה נכון – יהיה סימון.
ישראל אייכלר: שמשרד התחבורה יסמן את האנשים שמשרד הביטחון או המשטרה רוצים לבטל להם את הרישיון אבל לא לכל מי שאין לו אשרה.
חנן אהרן: המטרה של התקנה הזאת היא לאותם מקרים.
חוה ראובני: בפועל זה מה שיקרה.
חנן אהרן: משרד התחבורה הרי לא מסתובב בכבישים ועושה בדיקות מחסומים ובודק ביקורות פתע לנהגים.
חנן אהרן: אנחנו מדברים על מקרים שמגיעים אלינו על ידי גורמי הביטחון ואין לנו את האפשרות החוקית לקחת להם את הרישיון לעשר שנים.
חנן אהרן: דרך אגב, היום זה מוסדר כי מי שאין לו אשרה, הוא מקבל רישיון נניח לתקופה של שנתיים, כפי שקבוע בחוק, ואז יש נקודות שאתה יכול לתפוס אותו.
חנן אהרן: מדובר על מקרים שקיבלו רישיון בעבר לעשר שנים ורק כאשר כוחות הביטחון – בדרך כלל אלה הפניות שמגיעות אלינו ולא קיבלנו פניות מאנשים אחרים – פונים, אנחנו רוצים שיהיה לנו כלי חוקי לקחת לו את הרישיון.
חנן אהרן: אנחנו לא יכולים להסתובב עכשיו ולעשות בדיקה למי אין אשרה ולקחת לו את הרישיון.
חנן אהרן: זה לא.
חנן אהרן: את זה לא נעשה.
חנן אהרן: גם אין לנו את האפשרות לעשות את זה.
חוה ראובני: חבר הכנסת אייכלר, זה מה שבפועל יקרה, מה שאדוני מבקש.
חוה ראובני: ראשית, זאת סמכות שבשיקול דעת.
חוה ראובני: כתבנו שרשות הרישוי רשאית לפסול ולא תפסול.
חוה ראובני: שנית, אנחנו לא יודעים, לנו אין רשימות של אשרות השהייה ואנחנו לא יודעים למי יש ולמי אין אשרה.
חוה ראובני: התוצאה תהיה למעשה שאנחנו נפעל על פי בקשות שיועברו אלינו.
כרמל שאמה-הכהן: הפסילה היא פרטנית.
חנן אהרן: בהחלט.
חוה ראובני: אני לא יודעת אם היא פרטנית או קבוצתית.
חנן אהרן: זאת מטרת התקנה.
חנן אהרן: לא חשבנו אחרת.
חוה ראובני: זה יהיה על פי פניות שיבואו אלינו.
כרמל שאמה-הכהן: אין אפשרות לעשות הצלבה של קובץ מול קובץ ולמחוק באופן גורף.
חנן אהרן: הסיפור הזה מול משרד הפנים כבר הרבה שנים.
חנן אהרן: אנחנו התקדמנו בעניין הזה ויש לנו את הקובץ של המועמדים, אבל עדיין אין סנכרון סופי והצלבה סופית ויש כאלה שהם עם מעמד כזה ומעמד אחר.
חנן אהרן: במקרים האלה, התקנה הזאת תיתן לנו אפשרות במקרים הבודדים או עשרות המקרים שקיימים, שהם מהווים סיכון ביטחוני.
חנן אהרן: זה כלי.
חנן אהרן: מבחינתנו כאגף רישוי אני יכול לא להתעסק עם זה בכלל ושהמשטרה ורשויות הביטחון יעשו כאן בדיקה אבל אנחנו רוצים לעזור להם.
כרמל שאמה-הכהן: כשאני חושב על זה, למה שוהה בלתי חוקי צריך בכלל רישיון נהיגה?
ישראל אייכלר: אתה אומר שהוא יכול גם לנהוג בלי רישיון.
ישראל אייכלר: אני מדבר על תיירים.
כרמל שאמה-הכהן: עם תייר אין בעיה.
ישראל אייכלר: יש תיירים שלא סידרו את האשרה שלהם.
חנן אהרן: תייר יכול לנהוג עד שנה בישראל.
ישראל אייכלר: הוא נמצא כאן כבר יותר משנה.
חוה ראובני: אני חייתי במעמד הזה כאן עשר שנים, כילדה.
חוה ראובני: הוריי עלו אבל קיבלנו רק אשרת תייר ונשארנו כך במשך מספר שנים.
ישראל אייכלר: השאלה היא אם אפשר לסייג את זה לתחומי ביטחון.
חוה ראובני: זה לא רק ביטחון אלא אלה למשל גם עובדים זרים.
כרמל שאמה-הכהן: שזו בעיה קשה.
חנן אהרן: שקיבלו רישיון לעשר שנים או לשנתיים או לחמש שנים בזמנו.
חוה ראובני: אפילו רישיון נהיגה לטרקטור בלבד.
ישראל אייכלר: עובד זר חוקי מקבל רישיון?
חנן אהרן: הוא בא עם רישיון.
חוה ראובני: התאילנדי שעובד בחקלאות מוציא רישיון נהיגה לטרקטור.
חוה ראובני: זה כל מה שיש לו אבל זה לעשר שנים ויש לו את הפלסטיק בדיוק כמו שיש לך ולי.
חנן אהרן: אחרי שתוקף אשרת השהייה בישראל פגה, הוא עושה שימוש בזה כתעודת זהות.
ישראל אייכלר: רק רציתי להעלות את הבעייתיות.
אלקיה אפרתי: דברי משרד התחבורה נרשמו בפרוטוקול ביחס למדיניות שאמורה להיות מופעלת בעניין הזה, שוב, לא כאיזה מרדף אחרי כל מי שתוקף האשרה שלו פג.
חוה ראובני: אנחנו נפעל על פי פניות.
כרמל שאמה-הכהן: בארצות הברית, אם אתה שוהה בלתי חוקי, אתה יודע מה קורה לך?
חוה ראובני: אתה לא יכול להיכנס לדואר לקנות בול.
כרמל שאמה-הכהן: הם כולם מוכנים להפקיד את הרישיון ולהישאר שם ולנסוע בתחבורה ציבורית.
קריאה: הביטוח שלו תופס אם הוא לא חוקי?
חוה ראובני: בטח.
ישראל אייכלר: בארצות הברית יש מיליוני אנשים שעדיין לא סידרו את הגרין קארד ולא רודפים אותם.
חוה ראובני: גרין קארד, זאת זכות עבודה, זאת לא זכות שהייה .
חוה ראובני: גרין קארד, זאת זכות עבודה אבל הם יכולים להיות עם אשרה תקפה כתיירים אבל אינם רשאים לעבוד.
חוה ראובני: אנחנו לא מדברים על זכות עבודה אלא אנחנו מדברים על עצם הזכות שלהם להיות בגבולות המדינה.
ישראל אייכלר: גם בריטניה מלאה באנשים שנשארו בה.
חוה ראובני: בארצות הברית שוהה בלתי חוקי, המסתנן ממכסיקו, לא נכנס לדואר לקנות בול.
כרמל שאמה-הכהן: רק אצלנו יש מדיניות סלחנית ורק לנו יש מהגרים שאין לנו לאן להחזיר אותם כי אין לנו יחסים עם המדינות כמו סודן.
כרמל שאמה-הכהן: לארצות הברית אין את הבעיה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: שם מעלים אותו על המטוס והוא גם לא חוזר.
חוה ראובני: אנחנו נפעל על פי בקשות של הגורמים המופקדים על אשרות שהייה.
חוה ראובני: אני לא רואה מצב שבו משרד הפנים מבקש מאתנו לבטל רישיונות נהיגה לתיירים שלפני חודש פקעה אשרת התייר שלהם.
ישראל אייכלר: צריך לסייג את זה רק לגבי עובדים זרים או מסתננים או משהו שמפריע.
חוה ראובני: תייר שאין סיבה שהוא לא יהיה כאן, יסדיר את המעמד שלו.
ישראל אייכלר: משרד התחבורה, עם כל הכבוד, לא אמון על זה.
חנן אהרן: אני רוצה לתת לך דוגמה לעניין של תייר.
חנן אהרן: תייר, זה נשמע משהו תמים.
חנן אהרן: יש לנו פניות כאלה במשרדי הרישוי של כאלה שמגיעים עם דרכון, פלשתינאים תושבי אזור יהודה ושומרון ועזה, שמגיעים לישראל עם דרכון של ונצואלה או מדינה אחרת, הוא עושה כאן המרת רישיון כמו כל תייר אחר בישראל וזאת בעצם האפשרות שלו להשתמש בכרטיס הזה, עם רישיון הנהיגה הזה, אחר כך, גם כשפגה אשרת השהייה שלו בישראל והוא עושה זאת באופן חופשי תוך כדי שימוש ברישיון הנהיגה.
חנן אהרן: כך זה במשך עשר שנים.
חנן אהרן: האם אתה חושב שזה נכון לעשות את זה?
חנן אהרן: האם זה נכון?
חנן אהרן: זה בטיחותי?
חנן אהרן: זה ביטחוני?
ישראל אייכלר: כל מה שאמרת, נכון.
ישראל אייכלר: אני מדבר על ציבור אחר לגמרי, ציבור של אנשים ישרים שעדיין לא אישרו את השהייה שלהם, אם בגלל שהמעמד שלהם במשרד הפנים עוד לא סודר, אם בגלל שהם עדיין לא נרשמו כעולים, אם בגלל שהם עדיין רוצים להיות תיירים או תושבים ארעיים.
ישראל אייכלר: אמרת בעצמך שיש כל מיני דרגות של מעמד.
ישראל אייכלר: אני לא חושב שמשרד התחבורה צריך להיות פקטור בעניין הזה.
חוה ראובני: כל המעמדים שאדוני הזכיר, כולם – תייר, תושב זמני – לא יגרמו לשלילת הרישיון.
חוה ראובני: אנחנו מדברים רק על אפס מעמד וגם זה רק כשתהיה פנייה אלינו ממשרד הפנים כי אין לנו דרך אחרת לדעת את זה.
חוה ראובני: אני מניחה שמשרד הפנים באוכלוסייה הזאת של אולי של בחורים שהגיעו לכאן ללמוד שנה-שנתיים בישיבה והשתקעו ולא הסדירו את המעמד שלהם, לגביהם משרד הפנים לא יפנה אלינו.
ישראל אייכלר: הוא לא יפנה אבל אתם תוכלו לעשות את זה?
חוה ראובני: בלי פנייה אנחנו לא נעשה את זה כי אנחנו לא יודעים עליו.
חוה ראובני: לנו אין מרשם אשרות שהייה.
חוה ראובני: אנחנו לא יודעים שלאדם אין אשרת שהייה עד שגורם שיש לו את המידע הזה פונה אלינו ומודיע לנו שאין לו אשרת שהייה.
חוה ראובני: אם משרד הפנים לא יגיד ולא יבקש שנבטל את הרישיון לאותו בחור שהגיע ממקום כלשהו ללמוד בארץ, אנחנו לא נעשה לו כלום כי אנחנו לא יודעים עליו.
ישראל אייכלר: אבל אם משרד הפנים כן יפנה, מה תעשו?
חוה ראובני: אנחנו נצטרך לזמן אותו לשימוע, כי אסור לנו להפעיל סמכות בלי לעשות זאת בלי מתן הזדמנות לטעון טענות.
כרמל שאמה-הכהן: כל פסילה כפופה לשימוע?
כרמל שאמה-הכהן: כל פסילה כאן?
ישראל אייכלר: אז תצייני את זה בחוק.
חוה ראובני: כללי המשפט המינהלי קובעים את זה.
חוה ראובני: לא צריך לומר את זה בכל דין ודין.
חוה ראובני: זאת חובה עלינו בכל מקרה.
כרמל שאמה-הכהן: כל אחד מגיע לשימוע, לפני כן.
חוה ראובני: נצטרך להזמין אותו.
כרמל שאמה-הכהן: אם כן, אין בעיה.
חוה ראובני: אם הוא יגיד שהוא בתהליכי הסדרת מעמד ויראה לנו את הפנייה.
ישראל אייכלר: עכשיו אני שומע לפחות שזה לא יהיה שרירותי.
חוה ראובני: בוודאי שלא.
ישראל אייכלר: יזמינו אותו ויראו מי הבן אדם, מה המניעים שלו, מה הסיבה שעוד לא סידר וכולי.
ישראל אייכלר: בסדר.
חנן אהרן: המקרים שעשינו את זה עד היום, אני יכול לומר לך, בשנים האחרונות – שרצינו לעשות ולא מצליחים חוקית – אלה כל הפניות של גורמי הביטחון.
כרמל שאמה-הכהן: מעבר לגורמי הביטחון, אני רוצה לברך אתכם על התקנה הזאת כי הנושא עם השוהים הבלתי חוקיים הוא בעיה חמורה שאנחנו כבר צריכים לנקוט באמצעי חירום, גם אמצעים שהם לא הכי מלבבים מבחינת זכויות האדם.
חנן אהרן: שיתוף פעולה של כל הגורמים הממשלתיים בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: סיור קצר בדרום תל אביב יוכיח לנו שאנחנו עדינים בסיפור הזה.
כרמל שאמה-הכהן: מר אייכלר, זה מקובל?
ישראל אייכלר: לפי מה שהיא אמרה, שיש שימוע וזה לא גורף, אני מסכים.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 6 – אושרה פה אחד
חוה ראובני: תיקון תקנה 190 בתקנה 190(2) לתקנות העיקריות – (1) בפסקת משנה (ג), במקום "לא" יבוא "הוא תושב ישראל ולא".
חוה ראובני: (2) אחרי פסקת משנה (ג) יבוא: "(ג1) הוכיח לרשות הרישוי על פי מבחנים שקבעה, שליטה מלאה בשפה העברית, לרבות קריאה וכתיבה, ידיעת השפה הערבית במידה הדרושה וכן שליטה בסיסית באנגלית".
חוה ראובני: (3) בפסקת משנה (ד), אחרי "שאישרה רשות הרישוי" יבוא "ולגבי אמבולנסים – שאישר גם ".
חוה ראובני: כאן אנחנו מסדירים את התנאים לקבלת רישיון נהיגה לאמבולנס בעיקר, כאשר אנחנו מדברים על כך שקודם כל אנחנו רוצים להוסיף כאן כבכל הרישיונות המקצועיים האחרים, את דרישת התושבות.
חוה ראובני: דבר נוסף, אנחנו רוצים בהתאמה למה שאנחנו דורשים למשל מנהגי המוניות, והנוסח הוא אותו נוסח, לדרוש גם ידיעה מינימאלית בשפות עברית ומינימום של ערבית ואנגלית כיוון שמדובר כאן בנהג שלבד מהנהיגה בפועל, הוא גם נותן שירות ללקוח שמזמין אותו וחייב מינימום תקשורת אתו.
יהודה בר-אור: עד היום לא ביקשתם ערבית.
יהודה בר-אור: אנגלית כן, אבל לא ערבית.
חוה ראובני: זה מופיע בתקנות.
חוה ראובני: זה שבפועל לא דורשים, זה כתוב.
יהודה בר-אור: בארץ ישראל עובדים מצאת החמה עד צאת הנשמה.
חוה ראובני: לא מדברים עליכם.
חוה ראובני: מדברים על אמבולנס.
יהודה בר-אור: שידעו עברית כמו שצריך וידעו קצת דברים נוספים.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על נהגי אמבולנס.
ישראל אייכלר: מי למד את נהגי האמבולנס אנגלית וערבית?
חנן אהרן: הוא צריך להוכיח את זה במבחנים לפני הכניסה לקורס.
חנן אהרן: היום בקורס רכב ציבורי למשל לנהג מונית או לנהג אוטובוס, הוא צריך להוכיח במבחני כניסה לאותו קורס את הידע שלו, ידע בסיסי, בשפה ערבית ובאנגלית.
כרמל שאמה-הכהן: נהגי מוניות מוכרחים ידע בסיסי?
חנן אהרן: בקורס רכב ציבורי.
חנן אהרן: יש להם גם בקורס עצמו נושא של אנגלית.
חנן אהרן: מדובר על אנגלית בסיסית ביותר כדי שהוא יוכל לתקשר עם אותו ציבור שהוא מסיע.
ישראל אייכלר: לגבי אנגלית, אני יודע, אבל אני רואה כאן גם ערבית.
ישראל אייכלר: לא ידעתי שכל נהגי האמבולנס יודעים ערבית.
מאיר ברודר: יש לנו הערות לגבי יתר הסעיפים, אבל לגבי הסעיף הזה אנחנו גם חושבים שידיעת השפה הערבית היא דרישה קצת קיצונית וחריגה לעניין נהגי אמבולנס.
מאיר ברודר: ברישיון לרופאים אין לנו דרישה שידעו ערבית, ולכן אני לא מבין למה דווקא נהגי אמבולנס צריך להיות להם ידע.
מאיר ברודר: אני חושב שעברית ואנגלית, זה ממילא משהו שהם נדרשים לו והם יודעים, אבל דרישה לשפה ערבית בעניין הזה, במיוחד שגם רוב נהגי האמבולנס לא משרתים את הציבור הערבי אלא אולי רק באזורים מסוימים, זאת דרישה קיצונית.
חוה ראובני: אני יכולה לספר סיפור קטן על נהג אמבולנס שלקח אישה שהתלוננה על כאבי בטן מהכפר בית נקופה מחוץ לירושלים.
חוה ראובני: במהלך הנסיעה, רק כשירדו המים, הבנו שיש לה צירי לידה.
חוה ראובני: כל הצוות באמבולנס חשב שכואבת לה הבטן והיא חולה.
מאיר ברודר: זאת יכולה להיות דרישה גם לגבי אמהרית ורוסית.
מאיר ברודר: אין לזה סוף.
חוה ראובני: זאת כנראה אישה מסורתית שלא מרבה לצאת מתחומי הכפר.
יהודה בר-אור: גברת ראובני, אם צריך ידע בסיסי, צריך ידע בסיסי בכל השפות.
יהודה בר-אור: אחד דובר צרפתית, אחד רוסית, אחד אמהרית ועוד מעט נדבר אידיש.
חנן אהרן: ערבית היא שפה רשמית בישראל יחד עם העברית.
חנן אהרן: אל תשווה.
יהודה בר-אור: אני חושב שאנחנו גולשים לדבר שאנחנו גם לא משתמשים בו.
יהודה בר-אור: עובדה שהיום אנחנו מסיימים בית ספר ואף אחד לא מבקש מאתנו לדעת ערבית.
כרמל שאמה-הכהן: עד היום לא הייתה דרישה כזאת?
חנן אהרן: זה מה שמופיע היום.
חנן אהרן: זאת הדרישה שמופיע היום לנהגי רכב ציבורי.
ישראל אייכלר: אבל לגבי נהגי האמבולנס, לא הייתה דרישה כזאת.
חוה ראובני: לגבי אמבולנסים, לא.
יהודה בר-אור: גם לגבי מוניות לא הייתה.
חנן אהרן: קודם אמר יושב ראש ארגון המוניות שהוא רוצה להעלות את הרמה ורוצים רמה טובה יותר ולא להביא סתם אנשים.
חנן אהרן: אנחנו חושבים שמי שהולך להיות נהג אמבולנס ובא במגע עם ציבור, ואפילו נהג מונית ואפילו נהג אוטובוס, חלק מהדרישה היום – לא נחזור ארבעים שנים אחורנית אז היה דור המדבר, וסליחה שכך אני מכנה אותו אבל כך אנחנו קוראים לו –
מיכאל דור: לא סבור שזה נחוץ.
מיכאל דור: למה אתם יותר צדיקים מהאפיפיור?
קריאה: זאת גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.
ישראל אייכלר: אני הייתי מציע רוסית כי יש הרבה קשישים שלא יודעים עברית אלא רק רוסית והם צריכים אמבולנס.
יהודה בר-אור: אתיופים.
כרמל שאמה-הכהן: אפשר לומר ידע בסיסי בשפה נוספת.
יהודה בר-אור: כבוד היושב ראש, זה דבר שאנחנו חיים אתו הרבה זמן ואף פעם לא נדרשנו לכך.
כרמל שאמה-הכהן: איך אתם קשורים לזה?
חוה ראובני: זה קיים היום לגבי מוניות.
חוה ראובני: זה כתוב במפורש.
חוה ראובני: לגבי מוניות זה כבר קיים.
אלקיה אפרתי: ביחס לאמבולנס, תקנה 180א(3) מדברת על אמבולנס, רכב לכיבוי שריפות, רכב חילוץ, רכב אחר שאישרה רשות הרישוי כרכב ביטחון.
אלקיה אפרתי: רכב חילוץ על פי ההגדרה הוא רכב מנועי המיועד לפי מבנהו לביצוע עבודות חילוץ וגרירה.
אלקיה אפרתי: לא נלאה בכל ההגדרה אבל כרגע בנוסח הנוכחי להבנתנו הוא כולל גם גרר, זה כולל גם בעלי ג'יפים שיש להם אישור ברישיון שזה רכב חילוץ, יכול להיות מדריכי טיולים וכולי.
אלקיה אפרתי: לעמדתנו כרגע גם שאלת האמבולנס היא שאלה שהוועדה נדרשת לה, אבל ודאי שלעמדתנו נהג גרר לא צריך לדעת אנגלית, ערבית וכולי.
אלקיה אפרתי: כך אנחנו מבינים ונשמח אם יש צורך שיתקנו אותנו.
ישראל אייכלר: היועץ המשפטי, אין צורך היום לכל אלו?
אלקיה אפרתי: לא.
אלקיה אפרתי: כל אלה בתקנה כפי שהיא מוצעת כרגע, שמפנה לתקנה 180א(3), זה אמבולנס, רכב לכיבוי שריפות, רכב חילוץ ורכב אחר.
אלקיה אפרתי: כל אלה יצטרכו מעתה.
חוה ראובני: צריך לדייק.
חוה ראובני: ג'יפ שמותקנת עליו כננת, הוא לא רכב חילוץ.
אלקיה אפרתי: אם הוא מוגדר ברישיון, נכון.
חוה ראובני: ולא מגודר ברישיון.
אלקיה אפרתי: אבל גרר?
חוה ראובני: גרר, כן.
חנן אהרן: בדיונים שהיו עם , דנו בעניין הזה אבל מאחר שנהג אמבולנס הוא תחת אחריות או סמכות או איך שתרצו לקרוא לזה מבחינה רפואית, זאת לא עבודה שלנו.
חנן אהרן: אם חושב שלא צריך את הדרישות האלה, אנחנו נתיישר לפי זה.
חוה ראובני: שום שפה?
מאיר ברודר: לא.
מאיר ברודר: רק ערבית.
מאיר ברודר: להשמיט את הערבית כי עברית ואנגלית, זה משהו שממילא קיים.
מאיר ברודר: אנגלית זה חשוב מבחינת הידע בתרופות.
יהודה בר-אור: למעט ערבית.
מאיר ברודר: למחוק את הידע בשפה הערבית.
חנן אהרן: אין בעיה.
חנן אהרן: אם זאת דעתכם, אין בעיה.
טארק קסיס: אותו דבר לגבי רכב כיבוי.
יהודה בר-אור: אותו דבר לגבי מוניות.
אלקיה אפרתי: אז כל הרכבים גם הגרר, רכבי הכיבוי וכולי.
אלקיה אפרתי: שליטה בסיסית באנגלית.
חוה ראובני: מהנוסח המוצע אנחנו מקבלים להשמיט את ידיעת השפה הערבית.
כרמל שאמה-הכהן: במידה הדרושה.
ישראל אייכלר: יש חובה ללמוד אנגלית למשל אצל מגן דוד אדום, שהם יעבירו קורסים וייקחו תשלום עבור זה?
ישראל אייכלר: או שאדם יכול להוכיח שהוא יודע אנגלית בסיסית וזהו.
חנן אהרן: היום אין.
חנן אהרן: היום בקורס לרכב ציבורי במבחן הכניסה לקורס שעושה אותו אדם, ברגע שהוא עובר אותו, הוא פטור.
חנן אהרן: מי שלא עובר, הוא צריך לעשות את הנושא הזה שהוא לא הרבה שעות.
ישראל אייכלר: קורס בסיסי.
מיכאל דור: לצורך קריאת שמות של תרופות ודברים כאלה.
חוה ראובני: במסגרת הקורס.
ישראל אייכלר: זה מובן.
ישראל אייכלר: לא רציתי שיהיה כאן
ישראל אייכלר: עוד איזה קטע שמגן דוד אדום תחייב את האנשים.
חנן אהרן: מי שיודע, פטור מראש.
טארק קסיס: אבל רכב כיבוי הוא לא רכב ציבורי ואין חובה בלימודי אנגלית או ערבית אצלנו.
חנן אהרן: ערבית הורדנו.
טארק קסיס: הקורסים שהם עוברים הם הכשרה ככבאי וכמובן קורס נהיגה לקבלת היתר רישיון נהיגה ברכב כיבוי.
טארק קסיס: תהיה לנו בעיה עם זה.
טארק קסיס: היום אין לנו בעיה אבל תהיה לנו.
חוה ראובני: הבחינה היא בחינה לפני הכניסה.
טארק קסיס: הבחינה היא בחינה בסיסית לגבי תנאי סף של הכבאי, זה שנות לימוד, בוגר צבא, אבל לא ידע בשפות.
חוה ראובני: אם כן, אנחנו מציעים לסייג את (ג1) רק לאמבולנסים.
חנן אהרן: אני מציע גם גרר חילוץ.
חנן אהרן: אמבולנס וגרר חילוץ.
אלקיה אפרתי: אני מציע מבחינת נוסח, אולי בפסקת משנה (ד) אפשר יהיה להכניס הכול מאחר שאנחנו מתייחסים רק לאמבולנסים.
חוה ראובני: אנחנו נתאם בינינו את הניסוח.
ישראל אייכלר: אני מבין שהנוסח עליו סיכמתם הוא שליטה מלאה בשפה העברית.
אלקיה אפרתי: וידע בסיסי באנגלית.
ישראל אייכלר: וכן שליטה בסיסית באנגלית.
חוה ראובני: זה יחול רק על נהגי אמבולנס ולא על כלי רכב אחרים.
יהודה בר-אור: למה רק לגבי אמבולנס?
חוה ראובני: לא פתחנו כאן את תנאי הקבלה לשום סוג רכב אחר.
חוה ראובני: העלינו כאן את האפשרות להוסיף דרישה לנהגי אמבולנס ומוסכם להוסיף דרישה קטנה יותר מזו שביקשנו.
חוה ראובני: זה הדבר היחידי שנמצא כאן על השולחן כרגע.
חוה ראובני: אני לא פותחת את תקנה 189ד לתנאי רישיון נהיגה למונית.
חוה ראובני: זה לא על סדר היום.
חנן אהרן: שלושים שנים לא בחנו אף נהג בערבית.
חנן אהרן: תעזוב את זה כך.
יהודה בר-אור: אתה כותב כאן לרבות קריאה וכתיבה, ידיעת השפה.
חוה ראובני: מדברים על נהג אמבולנס ולא על מוניות.
חוה ראובני: אתם בתקנה אחרת.
כרמל שאמה-הכהן: משרד התחבורה, אתם סגורים על ניסוח להצבעה?
מאיר ברודר: אדוני היושב ראש, ל יש עוד הערה.
מאיר ברודר: לפני שמגיעים ל-7(3), ל יש הערה לגבי 7(1), לגבי הדרישה של תושב ישראל.
מאיר ברודר: אנחנו מבינים את הדרישה ורוצים לאחד את הדרישה ביחס לכל רישיונות של עיסוק מקצועי, כך שהדרישה תהיה תושב ישראל אבל אנחנו מבקשים להבהיר ולחדד לוועדה את הבעיות או ההשלכות הפוליטיות שאנחנו חוששים שדרישה מעין זו תעורר.
מאיר ברודר: האמת היא שזה רלוונטי לגבינו רק ביחס לחברה אחת, לחברת אמבולנסים אחת.
מאיר ברודר: בסך הכול לרוב החברות לא תהיה בעיה עם הדרישה הזאת.
מאיר ברודר: אנחנו מדברים על חברת הסהר האדום של מזרח ירושלים ושם יש נהגים שחלקם הם תושבי מדינת ישראל וחלקם לא.
מאיר ברודר: אנחנו רוצים ליידע את הוועדה שהפעילות של הסהר האדום הפלשתינאי הייתה בהתאם להסכם שהיה עם ועם הכנסת מד"א לארגון הצלב האדום.
מאיר ברודר: חלק מזה הייתה האפשרות שהסהר האדום הפלשתיני יפעל במזרח ירושלים ויש לנו חשש שהעובדה שמעתה נהגי אמבולנס שהם לא תושבי מדינת ישראל לא יוכלו לעבור את הקורס ולקבל רישיון, תעלה טענה שאנחנו מעקרים את היכולת של הסהר האדום של מזרח ירושלים לעבוד.
קריאה: לכן ההחרגה של 578ב כנראה יכולה להיות הפתרון.
מאיר ברודר: אלא אם כן באמת אותם גורמים ביטחוניים יכולים גם לתת איזשהו אישור חריג לעבור את הקורס.
מאיר ברודר: אם אני מבין נכון, נכון להיום מי שיש לו כבר רישיון לנהג אמבולנס, הוא מקבל אישורים מאותם גורמים ביטחוניים, אבל אני מדבר על מי שאין לו את הרישיון היום ורוצה היום רישיון חדש.
מאיר ברודר: השאלה אם זה מונע מהם לחלוטין או שיהיו גורמים שיוכלו לאשר להם באופן חריג.
חוה ראובני: אני חייבת להגיד שקודם כל אנחנו מופתעים בגלל שכל הנושא הזה, למיטב ידיעתי, סוכם עם משרד הבריאות.
מאיר ברודר: לחלוטין לא.
מאיר ברודר: אנחנו לא ידענו על התקנות האלו עד היום.
חוה ראובני: היה צוות עבודה משותף בנושא של האמבולנסים.
חנן אהרן: בדיונים משותפים סגרנו את זה.
חנן אהרן: זה לא המקום.
מאיר ברודר: הגורמים המקצועיים של יושבים כאן ואף אחד לא הכיר את התקנות האלו עד היום.
מאיר ברודר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד התחבורה, אני מוכרח לומר, באמת עם דיונים שוטפים ודווקא במקרה הזה – יושבים כאן כל הגורמים של – לא היינו מיודעים לתקנות האלו.
חוה ראובני: אני לא יודעת מה קרה כאן.
חוה ראובני: אולי קצר בתקשורת.
חוה ראובני: אנחנו להבנתנו, כל התכנים האלה סוכמו בסיכומים ובישיבות שדנו בנושא הזה.
חוה ראובני: מכל מקום, כיוון שאני מופתעת, אני לא יכולה להתייחס לאיזשהו ניסוח, האם להגיד אם הוא תושב ישראל או ניתן לו אישור לפי תקנה 578ב.
חוה ראובני: זה הרבה יותר רחב מאשר ההסכם שלכם עם הסהר האדום שאני מבינה שהוא מוגבל.
חוה ראובני: למעשה זה פותח פתח.
חוה ראובני: אני לא יודעת כמה צה"ל ייתן אישורים כאלה אבל זה לא מגביל את הכמות, בעוד שאני מבינה שההסכם עם הסהר האדום והצלב האדום הוא מאוד מאוד מוגבל ומסויג, ולכן יש לי איזשהו קושי לתת כאן איזשהו נוסח כולל שאומר שכל מי שיבוא עם אישור לפי 578ב, למעשה רוקנתי מתוכן את דרישת התושבות.
חוה ראובני: אתם מדברים על מספר מצומצם.
מאיר ברודר: על חברה אחת.
חוה ראובני: חברה אחת ושישה נהגים.
חוה ראובני: אם אני לא טועה, שישה אמבולנסים.
חוה ראובני: שישה אמבולנסים ו-18 נהגים.
מיכאל דור: זה סדר הגודל.
חוה ראובני: אני פשוט לא יודעת איך להתמודד עם זה ואיך לנסח את זה.
חוה ראובני: בוודאי אני לא רוצה להיות זאת שתגרום לאיזשהו משבר בין לאומי ולסכל את הצטרפות מד"א לצלב האדום.
חנן אהרן: אני חוזר על העמדה שלי שאמרתי קודם.
חנן אהרן: היום כל אחד יכול להיות נהג אמבולנס.
חנן אהרן: אנחנו ברישיון רכב ציבורי – אוטובוס, מונית, גרר חילוץ וכן הלאה – כל הרישיונות שעובדים עם ציבור, תחמנו אותם וחייבנו אותם בתקנות בהיותו תושב ישראל.
מאיר ברודר: אנחנו בעד.
חנן אהרן: כל אדם שיבוא ויהיה נהג אמבולנס, והוא בארץ חודשיים-שלושה ואפילו אין לו אשרה או יש לו אשרה, ויהיה אחראי על חיי אדם, אני לא חושב שזה המצב הנכון.
חנן אהרן: אני לא רוצה לחזור על העניין, כי זה לא המקום כאן לומר את זה על סיכומי דיון שהיו בינינו וכן הלאה, ולכן בוא נעזוב את זה.
חנן אהרן: אם אומר כאן שלא צריך שיהיה תושב ישראל.
מאיר ברודר: אנחנו בעד שיהיה תושב ישראל.
מאיר ברודר: אנחנו רוצים למצוא איזשהו פתרון נקודתי.
חנן אהרן: נכניס את ההחרגה שלהם.
חוה ראובני: אני לא יודעת איך להגדיר את ההחרגה.
חנן אהרן: הם יגדירו.
חוה ראובני: תגדירו לנו מי האוכלוסייה המדויקת הזאת ונחריג אותה.
מיכאל דור: אולי להשאיר את הסמכות.
מיכאל דור: יש הרי מתאם פעולות בשטחים ולו תהיה הסמכות לעשות כאן את ההחרגה לפי המלצת משרד הבריאות.
מיכאל דור: אלה יהיו ממש מקרים בודדים.
מירי כהן: אין להם שום אינטרס להרחיב את זה מעבר לכך.
יאיר חברוני: נכון להיום, כמו שנאמר, מדובר בחברת אמבולנסים אחת, הסהר האדום הירושלמי, שמעסיקה תחת אותם היתרים – הנה, יש כאן את התיק ואת ההיתרים שלהם.
יאיר חברוני: חבל שלא יושב כאן נציג צה"ל שיכול היה לתת איזשהו פתרון נקודתי ואז היינו מתקדמים.
לאה ורון: הם בכל מקרה הוזמנו לדיון.
חנן אהרן: אני חושב שנלך על המסלול של 578ב.
יאיר חברוני: זה הדבר שעליו אנחנו נשאלים.
חוה ראובני: אנחנו נציע אולי להחריג, למעט מי שניתן לו אישור לפי תקנה 578ב, שזה היתר מפקד צבאי לנהוג בישראל ובאישור משרד הבריאות.
מאיר ברודר: ואז המשמעות היא שנוכל לעשות קורס בארץ?
מיכאל דור: מקובל ותודה.
חוה ראובני: אם הפתרון הזה מקובל על הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: כל מה שאתם מסכימים, מקובל.
חוה ראובני: אנחנו מחריגים מ-(1), הוא תושב ישראל או שניתן לו אישור לפי תקנה 578ב ועל ידי מנהל משרד הבריאות.
חוה ראובני: משהו כזה.
מירי כהן: באישור.
מיכאל דור: באישור משרד הבריאות.
חוה ראובני: ובאישור משרד הבריאות.
חוה ראובני: בהגדרת אמבולנס, זה מנהל משרד הבריאות.
חוה ראובני: אנחנו נעשה את הניסוח הפורמאלי המדויק.
חוה ראובני: בכל אופן, זה התוכן.
חוה ראובני: בשני התנאים המצטברים האלה, לא תהיה חובה שיהיה תושב ישראל.
חוה ראובני: פסקה (3) מדברת על הקורס שצריך לעשות.