GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עיריית ירושלים: בעל הבאסטה בשוק, הרשמים שנוצרו סביב בעל הבאסטה במחנה יהודה הם רשמים שיצרו מיתוג מחודש גם לשוק, אנחנו מתחילים לראות את זה במרכז העיר.
עיריית ירושלים: צעדת ירושלים, המרתון, בכל הזדמנות היעד שלנו זה לייצר תנועה לסוחרי מרכז העיר.
עיריית ירושלים: כך בעצם אנחנו מרוויחים כמה פעמים, פעם ראשונה התושבים מתחילים לחזור ברמה כזו או אחרת בהתחשב במגבלות.
עיריית ירושלים: פעם שנייה זה כן מייצר קופה, נכון שיש עדיין עליות וירידות בהיקפי התנועה אבל לפחות מבחינת העירייה כשאנחנו מצליחים לייצר שם יותר נפחי תנועה זה ברמה כזו או אחרת מייעל את המשאבים הציבוריים, העירוניים, בתוך הפרוייקט.
עיריית ירושלים: אנחנו מעבר לכך התמודדנו עם סוגיה לא פשוטה כי הצורה הנכונה לנהל את ההשקה של קו רכבת זה לעבוד בקיטועים יותר קטנים, להשלים אותם ולעבור קיטוע קיטוע בדירוג קל, ובכך בעצם לדעת להתמודד עם מצוקת תנועה נקודתית.
עיריית ירושלים: שיטת העבודה שנבחרה והיא הייתה חתומה בחוזה ב-2006, זה בעצם לקחת ודי לנטרל את כל רחוב יפו לתקופה מאוד ארוכה.
עיריית ירושלים: אחד הדברים החשובים שהצלחנו לעשות, ואני מקווה שהדבר הזה ייתן את אותותיו, אנחנו בסוף משא ומתן גם עם הזכיין, זה להקטין בצורה דרמטית את ה"דאון טיים", את התקופה שבו רחוב יפו מושבת.
עיריית ירושלים: חיכינו ככול שניתן יותר להשבתתו במובן שהרכבת עכשיו נכנסה לעשות את הטייסטינג, זו התקופה הקשה ביותר מבחינת התנועה ברחוב יפו, והיעד שלנו זה מהר ככל שניתן, ואני מקווה שנצליח להעביר את זה אפילו באפריל מאי, להתחיל לבקש שהרכבת תיקח נוסעים גם בתקופת הבדיקה, הדבר הזה כנראה אפשרי, אני מקווה שנצליח להתגבר במשא ומתן על הפרטים האחרונים.
עיריית ירושלים: ואז מה יקרה, אז בשלבים נתחיל להזרים תנועה בעורק הראשי של העיר.
עיריית ירושלים: שיהיה ברור, כשרחוב ראשי שהוא העורק הראשי בעיר לא לוקח נוסעים זה מקרין על כל המערכות מסביב.
עיריית ירושלים: במקביל לזה, אנחנו צריכים גם להבין שהעיר - יש רשת אוטובוסים, עד שאנחנו לא נחייה את העורק הראשי של העיר, רשת האוטובוסים ככל שתהיה בגלל שרחוב יפו מושבת, עדיין צריכה לפעול, ועדיין יש אנשים שמגיעים מצדדים שונים מהעיר למקומות אחרים ממקור ליעד - צוואר הבקבוק כרגע לפחות בוודאי רחוב אגריפס שהוא משמש מענה.
עיריית ירושלים: אני מבקש להדגיש זמני עד שנשנה את הרשת לרשת מזינה לרכבת הקלה.
עיריית ירושלים: אני מעריך שבמהלך אפריל מאי נתחיל להזרים יותר נוסעים ברחוב יפו דבר שללא ספק יקל על יצירת תנועה במרכז העיר.
עיריית ירושלים: אנחנו נכנסים לתקופה של לקראת קיץ וכבר מתחילים להרגיש תנועה ערה בירושלים, יש לנו מאסה לא מבוטלת של אירועים מתוכננים בקיץ הזה על מנת שנצייר יותר תנועה במרכז העיר.
עיריית ירושלים: אני חייב לומר שיש ביקושים לא מבוטלים למותגים איכותיים שרוצים להגיע למרכז העיר על מנת להשקיע.
עיריית ירושלים: אנחנו רואים גם את המשביר ואחרים שמתעניינים, יש התעניינות מאוד גדולה בציר, בתוואי של הרכבת, שכן כל איש עסקים מבין שממצב שבו יש לנו כרגע מעט תנועה למצב שבו על הרכבת ייסעו 100 אלף נוסעים ביום, זה המקום המבוקש ביותר, זה המדרחוב הגדול ביותר בארץ, ואני כולי תקווה שמהר מאוד נתחיל להניע בו יותר ויותר נוסעים, ומפה זה רק התרחב, בהתחלה משער שכם לתחנה מרכזית, לאחר מכן מקצה לקצה בטייסטינג, בפיילוט.
עיריית ירושלים: לאחר מכן אחרי שנחליף את הרשת לרשת מזינה לרכבת הקלה, אני מעריך שאנחנו נעבור ממצב שבו המקום הוא במינימום נוסעים בגלל אי הנגישות של רחוב יפו למקום שהוא הנגיש ביותר כמעט בכל המדינה.
עיריית ירושלים: אני רוצה להדגיש עוד נקודה חשובה.
עיריית ירושלים: גם אני באופן אישי וגם מנכ"ל עיריית ירושלים יוסי היימן וזוהר אצלו בלשכה, חשוב לנו מאוד להחזיק מאוד קרוב לחזה את הנציגים של הסוחרים.
עיריית ירושלים: נפגשים לא מעט פעמים, אנחנו מודעים למצוקות שלהם.
עיריית ירושלים: התפיסה שלנו אומרת במקום לתת להם דגים לתת חכות ולבנות את התשתית לתהליך הזה, לייצר תנועה, לשבת פר בעייה שעולה לשולחננו, לא לכול יש לנו מענים אבל בוודאי להתייחס לכל בעייה.
עיריית ירושלים: בהתראה מאוד קצרה הבנתי שעשיתם סיור ועושים כאן דיון, היה לי חשוב להגיע לכאן, להגיד שלום לסוחרים עם כל המצוקות שיש.
עיריית ירושלים: ברשותך, הייתי מבקש גם שיוסי היימן המנכ"ל ידבר על הממשק מול הסוחרים.
כרמל שאמה-הכהן: בדברים תכנוניים אחרים, פרויקטים, יש לאנשים אם זה פרטיים אם זה סוחרים מנגנון של שיפוי או פיצוי על הנזקים שנגרמים להם כתוצאה מפעולת הרשות, אם זה סעיף 197 בחוק התכנון והבנייה, היתה פה איזושהי מקבילה שהתחילה פרויקט, מישהו חשב שאם מישהו נפגע למי הוא פונה – מדינה, עירייה, הזכיין, מי פה אמור לפצות?
עיריית ירושלים: ראשית, החוזה הוא לא חוזה של העירייה החוזה הוא המדינה.
עיריית ירושלים: המדינה חתומה עליו ואני מצפה, ואם וכאשר יש נזקים שהמדינה תסייע בשיפוי לאור העובדה שהמדינה לקחה אחריות על החוזה.
עיריית ירושלים: אני רק רוצה להזכיר, כאשר מדובר על שיפוי לעתים מדובר על ירידת ערך נכס, אני חושב שכאן יש השבחה של הנכס, השבחה של הנכסים ברחוב יפו בעתיד בוודאי - הדילמה זה תקופת המעבר.
עיריית ירושלים: בדיונים שאנחנו עשינו עם משרד הפנים, עם משרד התחבורה והאוצר, הטענה של המדינה הייתה שאם אתה משפה על תקופת המעבר אתה מקזז את זה מתקופת העתיד, והדבר הזה הוא קצת יותר מסובך מלכתחילה.
עיריית ירושלים: ברמת העירייה, אנחנו עם המשאבים המעטים שיש, אני לא רוצה פה להרחיב על היקפי המשאבים, יש לעיריית ירושלים להשקיע בשירותים לתושבים – רק לסבר את האוזן, אם בעיריית תל אביב יש 9,700 שקל לתושב לשנה תקציב, ולחיפה 7,500 ולממוצע של 15 ערים הגדולות – 6,000 שקל לתושב לשנה, והנמוכה מה-15 ערים הגדולות, אשדוד זה 4,600 לשנה, בעיריית ירושלים זה פחות מ-4,200 שקל לתושב לשנה, התקציב השוטף לא כולל הפיתוח.
עיריית ירושלים: במשאבים המעטים שיש לנו אנחנו החלטנו להשקיע ולפתח תנועה במרחב הרלבנטי לשמחתי הרבה יחסית בהצלחה טובה.
עיריית ירושלים: אני מבין את הטענה שתמיד אפשר יותר, אני מסכים, אבל כשמסתכלים על השימוש במשאבים האם לשפות אלפי סוחרים ממרכז העיר, או לייצר תנועה לאלפי סוחרים במרכז העיר, במשאבים שלנו החלטנו שאנחנו נייצר תנועה בשקיפות מוחלטת, אגב, העניין הזה התקבל על ידי מועצת העיר.
עיריית ירושלים: אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול, לשבת, לשמוע את המצוקות ואת הטענות וכך גם יימשך, אין שום שינוי.
יוסי היימן: קודם כל צריך לומר שבכל עיר בעולם שמכניסה רכבת קלה התופעות האלה קורות באותו אופן, למדנו את זה ממקומות אחרים.
יוסי היימן: העניין הזה אל מול הצורך לחפור, לפרוץ דרכים הוא בעיה בכל העולם, זה לא דבר שהוא פרטי בירושלים את זה צריך לדעת, זו תופעה בכל מקום שמכניסים רכבת קלה.
יוסי היימן: אני רוצה לדבר על סוגיית שיתוף הציבור לפחות במימד שבו אני נמצא.
ישראל חסון: צריך רק להניח שברוב הערים בעולם זה לא לוקח 12 שנים.
עיריית ירושלים: נכון.
יוסי היימן: לגבי שיתוף הציבור בתהליך.
יוסי היימן: קודם כל הסטת האוטובוסים מיפו לאגריפס שהיא תהליך שמבחינה פיזיקאלית הוא קשה, כשאתה לוקח שני צירים ומאחד אותם לציר אחד, בפיסיקה זה קשה אין מה לעשות.
יוסי היימן: המצב שם הוא לא טוב, אנחנו לא נעמיד פנים, המצב שם עכשיו הוא לא טוב, אבל העדפת אגריפס לתחבורה ציבורית - - -
רחל אדטו: יוסי, המלה לא טוב היא מלה קלה מדיי.
עיריית ירושלים: צריך לבחון את זה במובן של החלופות.
רחל אדטו: ממש סכנת נפשות, יום שישי לעבור בין האוטובוסים – סכנת נפשות עד הראשון - - -
עיריית ירושלים: זה לא חכמה להגיד את זה, זה עניין של בחינת החלופות מה החלופות אל מול החלופה שנבחרה.
אריה ביבי: יש חלופה.
יוסי היימן: העדפה של האופציה הזאת הייתה אחרי שקילת כל החלופות.
יוסי היימן: אין פה חלופה אחת שהיא חלופה טובה.
יוסי היימן: החלופה הזאת ניסתה לשכלל, אגב, בשיתוף הציבור, כדי לשמור על שוק מחנה יהודה, ככל שניתן כפנינה בירושלים, נבחרה החלופה הזאת, יש לה מתנגדים, ואפשר להסביר חלופות אחרות למה הן טובות יותר לאחרים, והיא נעשתה בשיתוף הציבור.
יוסי היימן: שיתוף ציבור זה דבר מעניין, כי שיתוף ציבור אתה משתף את הציבור ויש כאלה שאומרים לא שיתפו אותנו, או אלה שלא קיבלו את דעתם, אומרים לא קיבלו את דעתנו או לא שיתפו אותנו.
יוסי היימן: אנחנו בזמן השינוי, בשבוע הראשון של השינוי, קיימנו אצלי עם מינהל לב העיר המנהל שלו אורי עמדי והעובדים המקצועיים שלו, עם יושב ראש ועד סוחרי השוק, עם יושב ראש ועד סוחרי מרכז העיר.
יוסי היימן: במשך כל יום חמ"ל הפעלה משותף שישב שעה עד שעה וחצי בערב, למד את הלקחים מאותו יום ועשה תיקון ושיפור לקחים ליום שאחרי, המצב היום הוא טוב בהרבה ממה שהתחלנו בו.
יוסי היימן: ביום שישי הקרוב מתוכננים לרדת חמישה קווים באופן שיוריד בלמעלה מ-20% את התנועה מתוך אותם לקחים שהפקנו ומסיטים אותם למקומות אחרים.
יוסי היימן: אנחנו הולכים לשפץ ולשנות את צומת כי"ח כדי להקל עוד על התנועה, ואנחנו משקיעים הרבה מאוד פקחים של עיריית ירושלים שעומדים ומכוונים את התנועה כדי להקל ולאפשר את הזרימה שלה.
יוסי היימן: המצב הוא לא טוב, המצב הוא גרוע.
יוסי היימן: אם אכן באמצע חודש אפריל, אני מקווה שזה יהיה ב-17 לאפריל תתחיל לנסוע הרכבת הקלה בנסיעות השאטל ביפו זה יקל עוד בצורה משמעותית על העומס ברחוב אגריפס.
יוסי היימן: בחודש אוגוסט כאשר הרכבת תהיה בהפעלה המלאה שלה זה יוריד עוד הרבה מאוד קווים מרחוב אגריפס.
ישראל חסון: לא הבנתי במדוייק, איך ב-17 באפריל זה יוריד את העומס?
יוסי היימן: קודם כל זה יוריד גם את העומס באגריפס, כי ברגע שהנתיב של התחנה המרכזית לאורך רחוב יפו יעבוד וייסעו עליו אנשים, חלק מהעומס שנוסע היום ברחוב אגריפס יסיט את עצמו לרחוב יפו.
יוסי היימן: היום רחוב יפו יש בו אפס תנועה, כשאתה מעביר אליו חלק מהתנועה אתה מקל על העומסים.
ישראל חסון: אני לא מתווכח אני מנסה להבין.
עיריית ירושלים: יש קצת בלבול קטן.
עיריית ירושלים: אנחנו עכשיו, וזה דבר שתוכנן לפני כחודש, פשוט בנושא תחבורה לא עושים שום דבר מהיום להיום, כל תהליך כזה זה תיאומים אם עושים אותו באחריות, אז כל תהליך של שינוי לוקח את הזמן שלו.
עיריית ירושלים: כבר בסוף השבוע הזה מורידים סדר גודל של 20% מנפח התנועה, זה חמישה קווים אבל זה 20% מנפח התנועה ברחוב אגריפס.
עיריית ירושלים: ב-17 באפריל אם הכול הסתדר, אני מקווה שזה הסתדר, אז רחוב יפו מתחיל לקחת נפחי תנועה גדולים.
עיריית ירושלים: אתה צודק שלכאורה זה לא מוריד קווים מרחוב אגריפס, אבל זה מייצר נפחי תנועה מאוד גדולים שהסוחרים, אני מניח ומקווה ירגישו אותו.
עיריית ירושלים: ברגע שאנחנו עושים את ההחלפה של הקווים מהרשת הקיימת לקווים מזינים זה לקראת אוגוסט, אולי קצת לפני קצת אחרי, עדיין לא סגור סופית מתי תאריך, אז נפחי התנועה באגריפס יורדים בצורה דרמטית למצב שהיה לפני.
יוסי היימן: אני אסביר בכל זאת למה אמרתי מה שאמרתי מעבר למה שניר אמר.
יוסי היימן: גם בחודש אפריל, בהנחה שיפו יתחיל לנסוע, ויהיה בו עומס של תנועה ויעלו עליו נוסעים, אגד יוכל בתהליך למידה לא מהיום הראשון להוריד חלק מהצפיפות של הקווים הקיימים בתוך אגריפס.
ישראל חסון: זה תהליך - - - חודש, חודשיים.
עיריית ירושלים: אתה צודק.
יוסי היימן: אז זה תהליך מתמשך, ואני חוזר עוד פעם המצב הוא גרוע כמו שחברת הכנסת רחל אדטו אומרת, וזה קיים בכל מקום כשאתה מפחית, הופך פיסיקה של שניים לאחד, מה לעשות, כמו שאומר הגשש "זה לא מכנס בתוך זה".
רחל אדטו: מישהו ייפול, אשה מבוגרת עם הסלים תיפול בין האוטובוסים היא תיהרג שם.
עיריית ירושלים: זאת המציאות.
עיריית ירושלים: צריך להסתכל בעיניים למציאות ולהבין שזאת המציאות.
עיריית ירושלים: חברים, נורא קל להגיד - - -
אריה ביבי: לא נכון.
ישראל חסון: בהתנסחות יש פה עירוב של תחומים.
ישראל חסון: חברת הכנסת רחל אדטו מדברת על נפח התנועה, ראש העיר ניר מדבר על נפח האנשים שיוכלו להגיע.
ישראל חסון: נכון שהוא יעלה את נפח האנשים באמצעות הרכבת הקלה, אין ספק שיעלו, דרך אגב, גם סקרנות של לנסוע בה תביא יותר נוסעים למחנה יהודה, אבל מה שרחל מדברת עליו שמהווה מבחינתה מפגע או סיכון זה לא יירד בחודשיים הראשונים, אתה מבין איפה פה הסתירה ביניכם?
אמנון כהן: אין סתירה.
יוסי היימן: אני לא בטוח שאתה צודק, אנחנו נלמד את זה.
יוסי היימן: אנחנו עושים את זה ביחד עם "אגד", ויחד עם משרד התחבורה, ואם יהיה אפשר לא לדלל את הקווים, אלא לדלל נסיעות בתוך הקווים אנחנו נעשה את זה.
יוסי היימן: אין לנו עניין שרחוב אגריפס יהיה פקוק, תקוע וסכנה בטיחותית.
יוסי היימן: אנחנו חרדים לתושבי ירושלים ולבטיחותם לא פחות מאף אחד מהיושבים פה, בוא נשים את זה בשורה התחתונה.
יוסי היימן: אני רוצה לציין את הנושאים שבהם אנחנו עושים שיתוף עם הציבור.
יוסי היימן: אנחנו יושבים מזה כמה חודשים בראשותי ובראשות ממלא מקום ראש העיר מר קובי כחלון בפרוייקט שנקרא "הצוללת הצהובה" בו אנחנו מנהלים דיונים עם תושבי מרכז העיר, זאת אומרת, המנהיגים של מרכז העיר על תפיסת ההפעלה של מרכז העיר.
יוסי היימן: אנחנו לומדים מה קורה בחו"ל, גם תפיסת האחזקה, גם תפיסת התרבות וגם תפיסת העסקים.
יוסי היימן: אנחנו מנסים ליישם ואנחנו ניישם בחודשים הקרובים באופן שאני מבטיח לכם, תזמינו אותי לפה בעוד שנה, כשנדבר על מה קורה ברחוב יפו ובמרכז העיר בעוד שנה.
יוסי היימן: אנחנו עשינו ביחד עם הסוחרים בחודש האחרון כנס להתחדשות עסקים.
יוסי היימן: אני רוצה לומר את האמירה הבאה גם אם לא כולם יאהבו לשמוע אותה.
יוסי היימן: יש עסקים שגם אם תעביר לידה מליון אנשים אף אחד לא ייכנס אליהם.
יוסי היימן: מרכז העיר צריך להתחדש.
יוסי היימן: יש הרבה עסקים מעולים ויש עסקים שלא ישרדו לא יעזור.
יוסי היימן: צריך לומר את זה ולכן אנחנו מנסים לעזור בשיתוף מת"י ירושלים לעסקים, כולל מימון של לא מעט כסף עירוני כדי לעזור לעסקים שצריכים להתחדש.
יוסי היימן: ארועים במרכז העיר – בט"ו בשבט - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סיימנו לדבר על אגריפס?
יוסי היימן: בט"ו בשבט, בפורים, בפסח, בתקופה הזאת אנחנו עושים הרבה מאוד ארועי תרבות במרכז העיר.
יוסי היימן: כיכר ספרא שהיא מהווה את אחד המפגשים של מרכז העיר, המפגש הדרומי של מרכז העיר.
יוסי היימן: יש בה הרבה מאוד התרחשויות בתקופה האחרונה – פסטיבל האוכל, כל הדבר הזה מביא הרבה מאוד אנשים.
יוסי היימן: אנחנו בשיתוף הסוחרים, היינו אמורים להתחיל את זה ביום חמישי ודחינו את זה בגלל הגשם, יום לפני המרתון לכבוד הורדת הגדרות.
יוסי היימן: ירדו הגדרות ומי שטייל בשבוע האחרון ברחוב יפו ראה איזה רחוב יפה.
יוסי היימן: אישרנו ועושים את זה בשיתוף הסוחרים, אנחנו עוזרים להם בפרסום לעשות "סטוק-דיי" שיהיה אחת לחודש במרכז העיר.
יוסי היימן: מי שמכיר את שוק בצלאל בימי שישי - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא פעילות שאתה אמור לעשות בלי שום קשר למה שיש?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חלק מהחובה של כל עירייה - - -
יוסי היימן: כל מה שאנחנו עושים הוא במסגרת החובה שלנו.
יוסי היימן: אנחנו עושים במסגרת החובה כדי לנסות לסייע בתקופה לא פשוטה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל היית עושה את זה גם כך.
יוסי היימן: גברתי, אני לא עושה את זה כי באתי לספר על זה פה, אני עושה את זה כי זה החובה שלנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לא קשור לבעיית הסוחרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא קשור לפיצוי לסוחרים.
יוסי היימן: אנחנו עושים את זה בשיתוף הסוחרים כדי לעזור לסוחרים.
יוסי היימן: בסדר גמור, אני רק מציג מה אנחנו עושים עם הסוחרים, אני לא מבין למה את תוקפת את זה?
יוסי היימן: תברכי על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במשפט אחד, אנחנו באנו לכאן כדי לראות איך אנחנו עוזרים לסוחרים לפצות אותם על כל התקופה הזאת, ואתה נותן פה סקירה שאני מאוד מברכת על מה שאתם עושים בעיריית ירושלים שהייתם אמורים לעשות את זה בלי שום קשר.
יוסי היימן: אנחנו עושים את זה כי זה מה שאנחנו צריכים לעשות.
יוסי היימן: דבר אחרון, ברגע שנתחיל את השאטל אפילו לפניו נתחיל להפעיל את אותו למידה משותפת וחמ"ל משותף במשך כל יום כדי לראות ולתקן ולשפר בכל יום ביחד עם האנשים, ביחד עם הסוחרים, ביחד עם התושבים את מה שצריך לתקן כדי שהרכבת הזאת שנכנסת תגיע למצב הטוב שלה הכי מהר שאפשר כי תקופה של הפעלה היא תקופה קשה.
כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת אדטו בבקשה.
רחל אדטו: כמו שאמרתי גם בסיור בעיר אני מודה לך שקיבלת את הבקשה ולקחת את הנושא ברצינות בין אם הסיור ובין אם הדיון היום ואני בהחלט מודה לך – שרמת גני כמוך התגייס גם הוא לנושא ירושלים.
כרמל שאמה-הכהן: אני כבר יותר ירושלמי מרמת גני...
רחל אדטו: אני רוצה לחלק את הדברים שנאמרו פה גם על ידי ידידי היקר ניר ברקת ראש העיר, וגם על ידי המנכ"ל.
רחל אדטו: אני רוצה לחלק את זה למספר נושאים.
רחל אדטו: פני העתיד – אין לי ספק, שכל מה שצופה פני העתיד מביא איתו איזה קרן אור, אין לי שאלה ואני בהחלט ערה למה שאתם עושים.
רחל אדטו: רחוב יפו כשהלכנו בו נראה מקסים ויפה, הוא רחב ויפה וגדול ונקי ונראה נהדר.
רחל אדטו: העתיד – סיכוי גדול שהעתיד יהיה מצוין.
רחל אדטו: אני מדברת כרגע הווה ועבר.
רחל אדטו: נכנסתי לעניין הזה כבר לפני כחצי שנה כאשר ישבתי עם מספר אנשים שיושבים כאן ואני בין אלה ששותים קפה ביום שישי בשוק ומסתובבת מעת לעת בכיף שם, אבל חלק מהמצוקה אמרתי לא יכול להיות שהמחדל הגדול הזה של תכנון הרכבת הקלה, והוא מחדל, לא מדברת עם המנכ"ל הנוכחי שקיבל את זה כ"נדוניה", הצורה שהרכבת הקלה הזאת תוכננה שיש רק קו אחד ולא שישה קווים והקו הבודד הזה לא נותן מזור לאנשים שגרים לא במושבה הגרמנית, לא לגילה, לא לארמון הנציב, לא משנה, מקומות אחרים שעדיין הרכבת הזאת לא תפתור להם שום מצוקה ושום בעיה והם הצטרכו את התחבורה הציבורית והם הצטרכו להגיע לעיר עם רכב ואין להם מקומות חנייה בעיר הזאת עכשיו, והמצוקה הזאת תישאר קיימת להם גם עם התכנון של הרכבת הקלה, זה לא יפתור, עד שלא יהיו שם קווים מכיוונים שונים לא תיפתר הבעיה.
רחל אדטו: זה אולי יקל על אלה שבאים בקו של הרכבת מצפון לדרום אבל לא יפתור את הבעיות של האחרים.
רחל אדטו: לכן, כל הסיפור של הרכבת הקלה שהתמשכה כל כך הרבה שנים, שהיא עבדה רק במשמרת אחת בוקר, שהיו לה בעיות תכנון, אני ערה לזה שזה לא בזמנכם ולא בזמנך, אבל רכבת הקלה הזאת היא בעיה מאוד קשה תכנונית וזה חלק מהבעיה.
רחל אדטו: הבעיה שלי היא אחרת.
רחל אדטו: כאשר התחלתי לפני חצי שנה עם כל הדיונים, ומייד נגיע גם להצעת החוק, אמרתי, ואני חוזרת ואומרת את זה גם עכשיו.
רחל אדטו: זה נכון שאתם החלטתם, קיבלתם החלטה שאתם מעדיפים לא לפצות את אלה שנפגעו, אלא אתם רוצים לתת לכולם, את הכסף הזה לתת לכולם.
רחל אדטו: אני לא מסכימה לזה מבחינתי.
רחל אדטו: אני חושבת שאנשים שראינו אותם בסיור הזה, שחפרו להם את התעלה בפתח החנות, ובדמעות האשה הזאת אומרת שמפדיון שהיה לה 20 אלף שקל, וראינו קבלות של פדיון של 200 שקלים ליום, וזה לא משנה אם החנות הזאת יפה או החנות הזאת לא יפה.
רחל אדטו: זו היתה חנות שהיתה בה תנועה קולחת.
רחל אדטו: ארנונה לא יכולים לקחת, ארנונה מלאה במשך שנים כאשר אין שירותי ארנונה לאותו מקום.
רחל אדטו: מי שחפרו לו קו תעלה בפתח החנות ואנשים לא יכלו להיכנס לתוך החנות הזאת, והוא מראה את פדיון קופה של 200 שקלים ליום אי אפשר להגיד לו תשלם ארנונה כאילו מישהו שגר באזור מלחה, הוא לא יכול לשלם את אותו דבר, אי אפשר לקחת, הוא לא מקבל את אותם שירותים.
רחל אדטו: הוא לא מקבל נקיון והוא לא מקבל נגישות והוא לא מקבל כניסה, ולא מקבל שום שירותים שהארנונה אמורה להיות.
רחל אדטו: מכאן, אני הגשתי הצעת חוק, וגם אמרתי לך ניר את זה, הגשתי הצעת חוק שתעלה עכשיו לוועדת שרים בקרוב, הצעת חוק שנותנת לכם כעירייה, לוועדת ההנחות שלכם את האפשרות לתת הנחה בארנונה לאנשים שיוכיחו את הפגיעה שלהם מהרכבת הקלה.
עיריית ירושלים: מי יממן את זה?
רחל אדטו: סיטיפס, העירייה, מישהו צריך לממן.
רחל אדטו: אתה לא יכול להגיד שאותה אשה שיש לה את חנות הבגדים שבכתה שהיא מחתנת את הבת שלה ועכשיו פסח והאנשים לא יכולים להגיע אליה כי היא לא יכולה לקנות סחורה, אתה לא יכול להגיד לה את תממני את הרכבת הקלה, פה הבעיה.
רחל אדטו: מישהו חייב להתעסק עם הבעיה הלא נעימה הזאת.
רחל אדטו: זה שאנחנו אומרים המרתון המקסים הזה, ניר, אתם עושים דברים נהדרים ואתם באמת מביאים חיים לאזורים האלה.
רחל אדטו: אבל ממרתון לא קונים במרכז חיים, אנשים צריכים לשנות הרגלי חיים אחרי שכבר עשר שנים כמוני למשל לא נכנסו למרכז העיר.
רחל אדטו: היום בשבילי לחשוב ללכת למרכז העיר לקנות משהו, זה משהו מאוד עקרוני.
רחל אדטו: שיניתי את תפיסת החיים שלי, שיניתי את הרגלי החיים, אני לא אטרח לנסוע למרכז העיר כי אין לי איפה להחנות שם, ולא רוצה להיכנס לרחוב בצלאל וזה מטרד, ואני לא אסע לשם.
רחל אדטו: לכן, האשה הזאת שאנחנו מדברים עליה, שבכתה לנו בפתח החנות, ואותו אדם שמשחק קלפים כבר שנתיים כי אין לו מה לעשות כל היום, כי הפדיון שלו הוא 200 שקלים, הם לא צריכים לשאת את הנזקים שנגרמו בגלל הרכבת הקלה שתהיה לטובת העיר.
רחל אדטו: הם לא הפילנתרופים של עיריית ירושלים ושל תושבי עיריית ירושלים.
רחל אדטו: הם לא קיבלו שירותים במשך 4-5 שנים, לכן חייבים לא להגיד מי יממן להם, חייבים להתייחס אליהם, חייבים להתייחס למצוקות שלהם.
רחל אדטו: אי אפשר להשאיר את זה ולהגיד מעתה ואילך הכל יהיה נהדר, אבל אתה תמשיך לשחק קלפים - - -
כרמל שאמה-הכהן: רחל, מי הגורם שצריך לשים את הכסף.
כרמל שאמה-הכהן: פה מדובר בכסף.
כרמל שאמה-הכהן: האם את רואה את עיריית ירושלים ככתובת שהיא צריכה בכלל לשאת ויכולה לשאת בזה, או המדינה?
רחל אדטו: עיריית ירושלים הייתה כבר לא פעם ולא פעמיים בוועדת כספים, ותקציב עיריית ירושלים נדון בוועדת כספים לאחרונה, ניר בא ואמר, עיר ירושלים זה עיר שונה מכל הערים במדינת ישראל, אני רוצה שממשלת ישראל תכיר, וניר אמר את זה, תכיר בצרכים שלי, ואם ניר אומר לממשלת ישראל תכיר בצרכים שלי, אז ניר גם צריך להכיר בצרכים של אותה אשה שלא יכולה לפתוח את חנות הבגדים שלה, ואתה ראית וכמעט בכית יחד איתה ועם זה ששיחק שם קלפים וכמעט נחנק כאשר הוא תיאר לנו את המצב וכאשר ראינו את ה-200 שקלים פדיון.
רחל אדטו: אי אפשר להשאיר אותם כך ולהגיד תלכו לכל הרוחות, אתם מימנתם את הרכבת אבל מעכשיו יהיה לכם נהדר.
רחל אדטו: על זה הנקודה שאני מדברת.
רחל אדטו: לכן אני אומרת, מה שיוסי אמר ומה שניר אמר יוצא מן הכלל, אני מאמינה שיהיה יפה.
יוסי היימן: אנחנו לא חלוקים עלייך.
רחל אדטו: אבל מהיפה הזה ייהנו כולם.
רחל אדטו: מהיפה הזה לא רק הסוחרים ייהנו, כל תושבי העיר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל הם נשברו.
כרמל שאמה-הכהן: חלק מי שפשט את הרגל, פשט את הרגל.
רחל אדטו: זה מה שאני אומרת.
רחל אדטו: זה שבעתיד יהיה טוב וורוד וכולם ייהנו, אז כולם גם היום צריכים לשלם את המחיר.
כרמל שאמה-הכהן: כולם צריכים לשלם את המחיר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה גם לא רלבנטי מה יהיה בעתיד, אנחנו לא נביאים פה.
אלי מזרחי: בספק גדול, מי מבטיח לנו אנחנו קורבנות פה.
רחל אדטו: אנחנו כן יש לנו תפקיד בדבר הזה.
רחל אדטו: אתה יודע, תמיד אומרים "נבחרי ציבור" בקטע בלזלזל, בלהגיד "נבחרי ציבור".
רחל אדטו: התפקיד שלנו כאן זה להשמיע את הקול, אין להם דרך אחרת להשמיע את הקול שלהם, אז אנחנו צריכים להשמיע את הקול שלהם.
רחל אדטו: לכן אני אמרתי אני שמחה שלקחת את זה והבאת את זה למקום הזה כי זה מרכזי.
רחל אדטו: אתה גם במפלגה הנכונה ללכת להניע את התהליך הזה.
רחל אדטו: ראש הממשלה שלך, הוא גם תושב ירושלים, הוא מכיר את הדבר הזה, הוא גם צריך אחר כך את האנשים האלה בסופו של דבר.
רחל אדטו: זה לא חכמה אחר כך ללכת לשוק בערב הבחירות ולהיות איתם ולהצטלם בכניסה לשוק, זה לא חכמה לעשות את זה שם, עכשיו זה הזמן לעשות את הדברים האלה.
רחל אדטו: אני חושבת שכן התפקיד שלנו לעזור במצוקה הזאת, ולא רק לדבר כמה יפה תהיה ירושלים בעוד שנה שנתיים שלוש.
רחל אדטו: לגבי רחוב אגריפס, ניר ויוסי, או ראש העיר והמנכ"ל.
רחל אדטו: לגבי הקטע של אגריפס, אני אומרת לכם עוד פעם, קחו את זה בחשבון שאגריפס הוא מפגע בטיחותי אמיתי.
רחל אדטו: יום שישי האחרון, במקרה נפגשנו ישראל חסון ואני בשוק, שנינו שתינו קפה.
רחל אדטו: אחר כך ישראל הלך עם כל הסלים העמוסים שלו באגריפס, אני הלכתי למקום אחר שם.
רחל אדטו: רבותיי, זה סכנת נפשות לעבור בין האוטובוסים האלה.
רחל אדטו: אשה מבוגרת, או בן אדם מבוגר עם סלים יכול ליפול בקלות ולהידרס.
רחל אדטו: אתה לא יכול לעבור, זה סכנה בטיחותית, סכנה לחיי אדם.
רחל אדטו: שלא נתעורר אחרי הארוע הראשון שזה יקרה.
רחל אדטו: ממש אמיתי מה שקורה שם, שאתה לא רואה מטר קדימה – ילדים, מבוגרים וסלים, משהו חייב לעשות לא רק בגלל הסוחרים, אלא גם שלא נגיד אמרנו לכם – סכנת נפשות.
כרמל שאמה-הכהן: אלי מזרחי יו"ר ועד סוחרי השוק.
אלי מזרחי: אני רוצה להגיד תודה רבה לכל חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: סליחה, סגן יו"ר.
אלי מזרחי: אני סגן יו"ר, אבל היום היו"ר לא נמצא, אז אני ממלא מקום.
אלי מזרחי: עד היום למעשה לא זכינו אף פעם למעמד הזה של לבוא לוועדה בכנסת בכדי לדבר על מצוקות שקיימות כבר 12 שנים, כאשר בגדול, אני רוצה להתחיל מהסוף ולא מההתחלה.
אלי מזרחי: ראש העיר שלנו שקיבל את הירושה הזאת, והמנכ"ל שקיבל ירושה עוד יותר קשה כי הוא בא רק לפני כמה חודשים דיברו על עתיד ורוד.
אלי מזרחי: אני רוצה לומר כמה דברים שלמעשה הרבה מאוד אנשים שיושבים אולי לא יודעים.
אלי מזרחי: חברת כנסת אדטו אמרה שבהתחלה היו מתוכננים 5 קווים, ה-5 קווים האלה היו אמורים להיגמר בשנת 2010.
אלי מזרחי: 5 קווי רכבת כאלה בירושלים אולי היו פותרים את בעיית התחבורה של ירושלים.
אלי מזרחי: קו 1 כמו שהוא יתחיל לעבוד בעוד שנה, בעוד שמונה חודשים, בעוד ארבעה חודשים לא יפתור, יגרום לבעיות עוד הרבה יותר קשות – גם בענייני התחבורה של ירושלים, גם לעיריית ירושלים, גם למשרד התחבורה וגם לאגד.
אלי מזרחי: למה?
אלי מזרחי: משום שקו 1 יצטרך להמשיך להיות מאוזן באוטובוסים.
אלי מזרחי: מספר נסיעות האוטובוס בעיר לא יירדו.
אלי מזרחי: המשתמשים בקו הזה ייאלצו לעבור מרכבת לאוטובוס, אז גם עליהם זה לא ייקל.
אלי מזרחי: על התחבורה הפרטית בוודאי שזה לא ייקל, מכאן אני יוצא מנקודת הנחה שלמעשה אם לא יהיו עוד 4 קווים כמו שתוכננו מלכתחילה, אין לקו הזה שום תוחלת, כאילו עשו משהו שהוא בגדול נועד להקל הוא מכביד ויכביד.
אלי מזרחי: עכשיו אני חוזר להתחלה.
אלי מזרחי: בשנת 2000 כשישבנו עם החבר'ה מתכנית אב לתחבורה, אמנון אליאן דובר תכנית אב לתחבורה, דיבר על כך שהולכת להיות מוקמת קרן מלכתחילה שתפקידה לעזור לסוחרים שייפגעו במהלך העבודות.
אלי מזרחי: הקרן הזה לא היתה ולא נבראה, אמרו ודיברו - לא עשו כלום.
אלי מזרחי: בתחילת העבודות על הרכבת הקלה, שלחו מעיריית ירושלים תכנית אב לתחבורה ומשרד התחבורה עשרות אנשים פונקציונרים מכל מיני דרגות לכל העולם, לכל אירופה יותר נכון, לבדוק איך בונים רכבת קלה ומה עושים עם זה.
אלי מזרחי: מה יצא מזה בסופו של דבר?
אלי מזרחי: זה מה שאתם רואים עכשיו על הכביש.
אלי מזרחי: כל רכבת קלה בכל העולם, אנשים שואלים אותי, תגיד לי, למה לא נוסעים אוטובוסים ומכוניות על התוואי של הרכבת הקלה כמו שנוסעים בהולנד, בצרפת ובמקומות אחרים.
אלי מזרחי: אני אומר אני לא יודע משום שמישהו פה החליט שזה לא יכול להיות.
אלי מזרחי: שואלים אותי איפה בתכנון הראשוני היו אמורים להיות אוטובוסים אם ובמידה לא יעלו 5 קווים על הפסים אין תכנית כזאת.
אלי מזרחי: לפני חמש שנים ישבתי עם קובי ברטוב, מי שממונה בעירייה על עניין התחבורה בירושלים.
אלי מזרחי: שאלתי אותו את השאלה הזאת, הוא אמר לי, נגיע לגשר נחצה אותו.
אלי מזרחי: לפני שנה וחצי הוא ישב אצלי בבית הקפה שלי, ואמר לי, אלי, הגענו למבוי סתום אנחנו לא יודעים מה לעשות עם האוטובוסים.
אלי מזרחי: אז הפתרון של להביא אותם לאגריפס, כמובן זה פתרון מאולץ, זה משהו שלא היה בתכניות בכלל.
אלי מזרחי: מישהו פה יכול לומר לי כמה פעמים השתנו תכניות משנת 2000 עד עכשיו שהיו אמורות להיות תכניות אב לדבר הזה.
אלי מזרחי: אני לא מבין מה קרה פה במהלך של 12 שנים, אין לי מושג מי עסק במה ומי קיבל מה ועל מה פיקחו ועל מה לא.
אלי מזרחי: במהלך כל 12 השנים האחרונות, למעשה, מה שקרה זה כאוס אחד שלם.
אלי מזרחי: כאוס אחד שלם, לא יעזור כלום.
אלי מזרחי: כבוד ראש העיר ניר ברקת הביא אותי לפני כמה שנים, שלוש או ארבע שנים והוא זוכר את זה טוב לבית הכרם להפגין נגד מה שקורה בתוואי העבודות של הרכבת הקלה כי עבדו שם שני פועלים בתוואי של כמה קילומטרים.
אלי מזרחי: תגידו לי איפה זה יכול להיות?
אלי מזרחי: באיזה מקום בעולם?
אלי מזרחי: לי נראה שאפילו במדינות עולם שלישי הכי חשוכות לא יכול לקרות דבר כזה.