GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שלישית של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות התעבורה (תיקון מס') התשע"א-2011, בדבר רישוי ולימוד נהיגה לתושבי חוץ, הרש"פ, איסור עקיפה, קורסי רענון, היתר נהיגה באמבולנס, כבאית ורכב חילוץ, בדיקת ראייה ופטור ממבחן עיוני לאופנועים, רישום רכב של נפטר, מיקום מונה במונית, הפקדת רישיון בפסילה.
חוה ראובני: בוקר טוב.
חוה ראובני: אנחנו מודים לוועדה על שקבעה את הדיון בתקנות בסדר מאוד מזורז, קרוב למועד הגשתן.
חוה ראובני: מדובר בכמה נושאים בתחום הרישוי אבל בסופו של דבר אני חושבת שכל תקנה עומדת בזכות עצמה ולכן אני לא חושבת שיש לי הצגה כללית ואני מציעה שפשוט נעבור להקראה, ונסביר כל תקנה לפי ענינה.
חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 13, 61, 70 ו-71 לפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: 1.
חוה ראובני: תיקון תקנה 47 בתקנה 47(ח) לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי "לא יחולו על אוטובוס" יבוא "למעט אוטובוס זעיר".
חוה ראובני: כאן אנחנו מבקשים לתקן איזושהי חוסר חדות בתקנה שהוועדה אישרה לפני חודשים אחדים כשהיא החילה את האיסור לעקוף רכב עוקף, דהיינו, בעצם לנסוע בנתיב השלישי משמאל, מקום שיש שלושה נתיבים, על אוטובוסים.
חוה ראובני: כיוון שקבענו את האיסור הזה באופן גורף על כל האוטובוסים, זה כלל גם אוטובוס זעיר.
חוה ראובני: אוטובוס זעיר, לפי מאפייניו התחבורתיים, הוא בעצם לא אוטובוס אלא הוא יותר בתחום הרכבים הקטנים ואנחנו חושבים שאין מניעה שרכב כזה ייסע גם בנתיב השלישי ויעקוף רכב עוקף.
חוה ראובני: לכן האיסור על עקיפת רכב עוקף תחול על אוטובוס למעט אוטובוס זעיר.
חוה ראובני: זה מה שאנחנו מבקשים אחרי הערות שהגיעו אלינו מיד אחרי אישור התקנה.
כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה הנוכחית.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 1 – אושרה פה אחד
חוה ראובני: 2.
חוה ראובני: תיקון תקנה 170 בתקנה 170 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "תושב ישראל" – כהגדרת "תושב" בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965.
חוה ראובני: מספר תקנות משתמשות במונח תושב ישראל, בראש ובראשונה תקנות שכבר קיימות ומגדירות את הזכאות לקבל רישיונות נהיגה מדרגות מסוימות.
חוה ראובני: רישיונות הנהיגה, בעלי המאפיינים המקצועיים יותר, לא הפרטיים.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על מוניות, על אוטובוסים, על גרר.
חוה ראובני: רישיונות שהם רישיונות עיסוק, אנחנו מתנים אותם, לפי התקנות כתוב שרשאים לקבל אותם תושבי ישראל.
חוה ראובני: אין הגדרה מהו תושב.
חוה ראובני: אנחנו מציעים לאמץ כאן את הגדרת תושב ישראל כהגדרת תושב מחוק מרשם האוכלוסין.
חוה ראובני: כיוון שכתבנו כאן כהגדרת תושב בחוק מרשם אוכלוסין, אולי צריך לחדד לפי סעיף 1(א) – וזה בעקבות שיחה שהייתה לי הבוקר עם עורכת הדין אודליה אדרי ממשרד הפנים – כאשר ההגדרה היא מי שנמצא בישראל כאזרח ישראלי או על פי אשרת עולה או תעודת עולה או על פי רישיון לישיבת קבע.
חוה ראובני: אנחנו מדברים על אזרחים, עולים שקיבלו אשרה או תעודת עולה או שיש להם רישיון ישיבת קבע.
חוה ראובני: לא תושבים ארעיים לסוגיהם.
יהודה בר-אור: האם זה קשור גם למוניות?
יהודה בר-אור: אני חושב שצריך דווקא לחדד יותר את הרישיון המקצועי.
יהודה בר-אור: כשנותנים לאנשים, זה רק לתושבי ישראל ורק לתושב ישראל עם תעודה כחולה שחי כאן ולא לעולה או מישהו שבא ורוצה לעבוד כאן.
יהודה בר-אור: עוד מעט נהפוך להיות כמו בארצות הברית כאשר כל המהגרים מגיעים לשם לעבוד על מוניות ולקחת את הפרנסה.
יהודה בר-אור: להם אולי לא איכפת, אבל לנו זה איכפת.
יהודה בר-אור: לכן ההגדרה כפי שהיא כתובה כאן, היא הגדרה נכונה.
יהודה בר-אור: ההערה שלי אומרת להשאיר את זה כפי שקיים כאן וזה מחדד את הנכונות של נהג מקצועי שהוא תושב ישראל.
יהודה בר-אור: לדעתי צריך היה להיות כתוב מי שעשה צבא לפחות, אבל בוא נגיד שלזה עדיין לא ניכנס כי יש לנו גם בני מיעוטים שעובדים והם לא עשו צבא, אבל לפחות תושב ישראל שיש לו תעודה כחולה.
חוה ראובני: אני חושבת שבהגדרה המוצעת, אנחנו מדברים על אזרח ישראלי שבוודאי יש לו תעודה כחולה, רישיון ישיבת קבע, גם יש לו תעודה כחולה ומי שיש לו אשרת עולה או תעודת עולה, הם זכאים.
חוה ראובני: הם אולי לא מימשו את זכאותם לאזרחות, אבל על פי חוק הם זכאים.
חוה ראובני: זה עניין של בחירה שלהם מתי הם יקבלו.
חוה ראובני: עולים חדשים, גם אם הם עדיין לא השלימו הליכים.
חוה ראובני: זאת האוכלוסייה שנמצאת בתוך ההגדרה.
יהודה בר-אור: את מורידה כאן את השירות שאנחנו נותנים.
יהודה בר-אור: מכניסים אנשים שלא יודעים בגלל שהם עדיין לא מספיק נכנסו לתוך המדינה ולא למדו מספיק.
יהודה בר-אור: נותנים להם אחר כך לעבוד עם ציבור.
יהודה בר-אור: תני לאנשים שייכנסו לתוך העניינים, יעמדו בזמן של מינימום שבן אדם עובד כאן ויודע מה קורה במדינה ולאחר מכן תני לו לנהוג במונית למשל או באוטובוס.
חוה ראובני: התושבות לא תשפיע על הכרת הרחובות שלהם.
חוה ראובני: אני אזרחית ישראל מזה עשרות שנים, אבל אם אני אהיה נהגת מונית בחיפה, אני לא מכירה את הרחובות.
חוה ראובני: מעולם לא גרתי בחיפה ואני לא מכירה את חיפה.
חוה ראובני: התושבות לא תיתן לך את ההיכרות עם הרחוקות.
חוה ראובני: היכולת לתקשר – יש קורס, יש הכנה, יש תנאים נוספים.
חוה ראובני: התושבות היא איזושהי נקודת סף.
חוה ראובני: כל יתר הכישורים שנדרשים, לשם כך יש מבחנים ולשם כך יש הכשרה.
חנן אהרן: הוא נדרש בתקנה לדעת גם ידיעת קרוא וכתוב, שפה עברית, זאת אומרת שהוא לא בא ישר מהמטוס והולך להיות נהג מונית אלא צריך לעמוד בעוד תנאים נוספים שמכשירים אותו לנהוג ברכב ציבורי.
יהודה בר-אור: הכול טוב ויפה בתיאוריה אבל במעשית, בכבישים, נהגים שנכנסים לעבוד והם עובדים במוניות והם לא מכירים את העבודה, הם גורמים להרבה בעיות.
יהודה בר-אור: אני מקבל הרבה תלונות.
יהודה בר-אור: אם הייתי יודע שזה מה שאת מתכוונת לתקן כאן, אנחנו לא באנו מוכנים לזה, הייתי מביא עשרות תלונות של ציבור על אנשים שפשוט מאוד לא מכירים את העבודה.
חנן אהרן: מה זה לא מכירים את העבודה?
חנן אהרן: אולי תעשה להם קורס בהכרת העבודה של נהג מונית?
יהודה בר-אור: להיות תושב, זה דבר הכי חשוב.
יהודה בר-אור: בן אדם יודע איך להסתדר בתוך עמו והם עדיין לא יודעים להסתדר בתוך עמם.
יהודה בר-אור: אתה נותן להם אפשרות להיכנס למונית, שזה רכב ציבורי שיום יום אתה נתקל בקרוב ל-500 אלף אנשים ביום.
יהודה בר-אור: אני מוכן להביא לוועדה נתונים ומכתבים מהנוסעים שמתלוננים על אנשים שלא מכירים את העבודה ולא יודעים איך להיכנס אליה.
חנן אהרן: מה ההבדל בין נהג מונית חדש שסיים קורס עכשיו, ישראלי רגיל שסיים עכשיו קורס, אחרי שהוא עבר את כל הדרישות בתקנה, לבין נהג שאתה מדבר עליו שהוא עולה חדש לצורך העניין ועמד בכל התנאים.
חנן אהרן: שניהם באותה נקודת מוצא.
חנן אהרן: מה הוא צריך להכיר?
חנן אהרן: להכיר את מה?
חנן אהרן: תסביר.
יהודה בר-אור: את המנטליות של האזרח.
יהודה בר-אור: בן אדם עשה שלוש שנים צבא והוא מכיר חלק מהאנשים, מכיר את המנטליות, אלה אנשים שנולדו כאן, אנשים שעובדים כאן וחיים כי זה רכב מקצועי.
יהודה בר-אור: אם אתה רוצה שהוא ייתן שירות טוב, הוא צריך לדעת את כללי ההתנהגות מול הציבור שמשתמש במוניות.
יהודה בר-אור: יש תלונות בעניין הזה.
יהודה בר-אור: אם לא היו תלונות, לא הייתי מדבר.
יהודה בר-אור: אני לא הבאתי את התלונות.
יהודה בר-אור: כתוב תושב ישראל כהגדרתו, זה היה בסדר ולא התכוונתי להביע התנגדות, אבל ברגע שאתה עכשיו משנה את זה כפי שאמרה גברת ראובני, זה לא כתוב כאן.
יהודה בר-אור: עכשיו אתם מכניסים דברים חדשים.
יהודה בר-אור: זה לא הוגן.
חנן אהרן: לפי דעתי במקרה הזה, מי שלא מכיר את המנטליות ואת כל הדברים האחרים, אני חושב שנקודת הפתיחה שלו יותר טובה מאשר אלה שמכירים.
יהודה בר-אור: אתה יושב במשרד שלך והנקודה שלך היא תיאורטית ולא מעשית.
יהודה בר-אור: אני יושב בכביש ואני מקבל את כל התלונות.
יהודה בר-אור: אני חולק על דעתך בנושא הזה.
יהודה בר-אור: יש לנו הרבה תלונות והייתי מביא אותן לכאן אם הייתי יודע שעומדים לדבר על הנושא הזה.
יהודה בר-אור: הייתי מביא אותן לכאן ומציג אותן.
יהודה בר-אור: יש הרבה בעיות בקטע הזה.
יהודה בר-אור: אני לא רק יושב ראש הארגון אלא אני גם מנהל תחנה ואני גם נהג מונית ואני יודע בדיוק מה צריך ענף המוניות.
יהודה בר-אור: הוא לא צריך אנשים שמכניסים את הוויכוח היום יומי, מיליון ואחד דברים שאתה לא יודע איך נכנסים לכל זה.
יהודה בר-אור: המנטליות של האנשים אצלנו היא זקוקה לנהג מקצועי שמכיר את האנשים.
יהודה בר-אור: למה להכניס אנשים שיבואו ויהיה לנו כמו שבאים לאמריקה מהגרים?
יהודה בר-אור: אנחנו כאן מדינה אחרת.
לאה ורון: אמריקה כן מאפשרת לכל המהגרים להסיע נוסעים במוניות.
לאה ורון: דווקא הדוגמה של אמריקה היא לא דוגמה טובה.
יהודה בר-אור: לא אמרתי שזה טוב.
יהודה בר-אור: אנחנו לא מסכימים שזה יהיה כך כאן.
יהודה בר-אור: כאן נהגי המוניות, רובם עשו צבא, הם חיים כאן והם יודעים בדיוק איפה הם עומדים ומבחינתנו אנחנו מנסים לעשות את העבודה מכובדת.
חוה ראובני: אני חושבת שיש כאן אי הבנה.
חנן אהרן: איך השירות הצבאי נוגע לעניין הזה?
חנן אהרן: עד עכשיו לא הבנתי.
חנן אהרן: תסביר איך השירות הצבאי נוגע לעניין של נהג שרוצה לנהוג מונית.
חוה ראובני: מר בר-אור, אני חושבת שיש כאן איזושהי אי הבנה.
חוה ראובני: אנחנו לא מרחיבים בנוסח המוצע את מי שזכאי להיות נהג מונית.
חוה ראובני: אנחנו מצמצמים.
חוה ראובני: היום גם תושב ארעי יכול להוציא רישיון נהיגה למונית.
חוה ראובני: יש כל מיני הגדרות של תושב.
חוה ראובני: רק מי שנמצא כאן דרך קבע.
חוה ראובני: מי שהלך להוציא תעודת עולה, זה מישהו שמתכוון להשתקע כאן ועד שהוא יגמור את ההכשרה, מן הסתם הוא חי כאן לפחות שנה, או מי שיש לו כבר תושבות קבע.
יהודה בר-אור: בחור בן 18 לא יכול להוציא רישיון ואתה אומר שלא יכול להוציא רישיון מי שאין לו שלוש שנים רישיון כאן בארץ.
יהודה בר-אור: תקראי את החובה לקבל רישיון נהיגה למונית.
יהודה בר-אור: צריך להיות מעל גיל 21 וצריך להיות רישיון במשך שלוש שנים.
יהודה בר-אור: אני בעד ההגבלה הזאת, זה טוב שזה כך, אבל כאן הולכים לתת לבן אדם שנמצא בארץ את האפשרות ללכת לקורס נהגי מוניות כשכל הקורס אורך שלושה חודשים ואחר כך הוא יהיה נהג מונית.
יהודה בר-אור: למה אתם רוצים לעשות את העבודה הזאת בזויה במקום לשפר אותה?
יהודה בר-אור: מצד אחד מחפשים לשפר את השירות לאזרח ומצד שני מחפשים להכניס כל אחד לתוך הענף.
חוה ראובני: להפך.
יהודה בר-אור: אנחנו רואים את זה בעין לא טובה.
חוה ראובני: הניסוח המוצע מצמצם את אוכלוסיית הזכאים וממקד אותה במי שהם ישראלים קבועים ולא כל אחד שקיבל אשרה זמנית.
חוה ראובני: יהודה בר-אור: יש אנשים שעובדים כאן שנה, שיש להם רישיון שנה וכבר הולכים.
חוה ראובני: למה אותו צבר צריך לחכות עד גיל 21 מינימום?
חוה ראובני: אם כך, למה לא לתת לו בגיל 18?
כרמל שאמה-הכהן: כולם צריכים להיות בגיל 21.
כרמל שאמה-הכהן: לא רק הצבא.
כרמל שאמה-הכהן: זה חל על כולם.
יהודה בר-אור: נכון, אבל יש לו כבר רישיון לפחות שלוש שנים.
יהודה בר-אור: הנקודה היא שלוש השנים שיש לו ותק בנהיגה.
חנן אהרן: וזה שבא מחוץ לארץ אין לו ותק?
יהודה בר-אור: לא יודע אם יש לו.
לאה ורון: ברור לך שאם הוועדה לא תאשר את התקנה, האוכלוסייה שתוכל לקבל רישיון לנהוג במונית אחרי הקורס היא רחבה יותר.
חנן אהרן: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 2 – אושרה פה אחד
חוה ראובני: עם התיקון שציינתי.
חוה ראובני: הגדרת תושב בסעיף 1(א) לחוק מרשם האוכלוסין.
חוה ראובני: תיקון תקנה 1734 בתקנה 173(א) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(7) שניתן לו רישיון לפי תקנה 216 ותקנה 213 חלה עליו, ורישיונו יינתן לתקופה של עד 7 שנים.
חוה ראובני: (8) שחייב בהשתלמות בנהיגה לפי תקנה 213 ורשות הרישוי אישרה לדחות את ביצועה אחרי שנתן סיבה סבירה לאי יכולתו לבצעה במועד שנקבע לפי התקנה האמורה, ורישיונו יחודש לתקופה של עד שנתיים בכל פעם, עד שיוכיח כי עבר את ההשתלמות".
חוה ראובני: פסקה (7) למעשה קשורה לתיקון תקנה 213 שנמצאת בהמשך.
חוה ראובני: אני לא יודעת באיזה סדר אדוני רוצה שנדון בזה כי (7) לא יובן בלי התיקון לתקנה 213 ואין בו צורך אם לא יאושר התיקון לתקנה 213.
חוה ראובני: אולי אני אתחיל מ-(8) ואחר כך נעשה את (7) ביחד עם תיקון תקנה 213, אם אדוני מאשר.
חוה ראובני: תקנה 173(א) עוסקת באורך תקופת הרישיון שיקבל נהג.
חוה ראובני: נקודת המוצא היא שהציבור מקבל רישיונות נהיגה לעשר שנים למעט סדרה של אוכלוסיות שמגדירים להם תקופות קצרות יותר.
חוה ראובני: אחת האוכלוסיות שמקבלת רישיון לתקופה קצרה יותר היא הקבוצה שהרישיון הראשון שלה הוא אחרי תום הנהג החדש, והיא מקבלת לחמש שנים.
חוה ראובני: זה לפי פסקה (6).
חוה ראובני: זאת כיוון שהם חייבים בקורס רענון לפי תקנה 213.
חוה ראובני: זה קורס שנאכף על ידי אי חידוש רישיון נהיגה.
חוה ראובני: אם ניתן להם רישיון לעשר שנים, המשמעות היא ששנים רבות יחלפו לפני שנוכל לאכוף את זה.
חוה ראובני: זאת תקנה שנמצאת כבר כארבע-חמש שנים.
חוה ראובני: יש לנו בעיה עם חייבי הרענון.
חוה ראובני: קורס רענון חייבים בו בשנה החמישית לאחר קבלת הרישיון.
חוה ראובני: לגבי רוב האוכלוסייה זה יוצא סמוך אחרי השחרור מהצבא כאשר מצד אחד זה נוח כיוון שאם זה היה במועד מוקדם יותר, כולם היו בצבא והיינו צריכים לעשות הרבה מאוד דחיות, ומצד שני זה גיל שהרבה מאוד נוסעים לחוץ לארץ לתקופות מתמשכות אחרי השחרור ואנחנו מוצאים את עצמנו נאלצים לדחות להם את הקורס.
חוה ראובני: אין לנו בעיה לדחות את הקורס, אבל הבעיה היא שאם חולפת תקופת הרישיון, הם מקבלים אחרי כן רישיון לעשר שנים ובעוד עשר שנים, לך תרדוף אחרי הרוח שהם יעשו את הקורס ובסופו של דבר את הקורס שרצינו שהם יעשו בשנה החמישית, אנחנו מצליחים לתפוס אותם לעשות אותו בשנה ה-17, שזה הרב ה אחרי שרצינו שהם יעשו את הקורס.
חוה ראובני: לכן אנחנו מציעים ואומרים שאין לנו מניעה שמי שמוכיח שהוא לא יכול להתייצב לביצוע הקורס, בין כי הוא משרת בקבע כרגע בתפקיד פיקודי קרבי ולכן הוא לא יכול להתייצב לקורס, או כי הוא נסע לחוץ לארץ למטרות טיול וכיוצא בזה כפי שמאוד נפוץ, אבל אז הוא יקבל רישיון נהיגה לשנתיים.
חוה ראובני: כל זמן שהוא לא יכול להתייצב, מוכיח שהוא לא יכול להתייצב, אין לנו בעיה שימשיך להחזיק רישיון אבל לשנתיים בכל פעם כדי שברגע שהוא כן יכול להתייצב, נוכל לתפוס אותו ולאכוף עליו את השתתפותו בקורס.
חוה ראובני: זאת פסקה (8).
לאה ורון: איך הוא מוכיח כל פעם?
חוה ראובני: אם הוא בצבא, הוא יכול להוכיח.
חנן אהרן: מרשם כניסות ויציאות של משרד הפנים.
לאה ורון: היום כבר אין כל כך מרשם.
לאה ורון: היום כשיש את השיטה של לשים יד, הסיכוי לקבל מרשמים הוא בעייתי.
חנן אהרן: אנחנו מסתמכים על התמצית הזאת.
חוה ראובני: בדרך כלל פונים אלינו ההורים ואומרים שהבן או הבת בחוץ לארץ, צפוי או צפויה לחזור רק בעוד שנה, בעוד חצי שנה, בעוד שמונה חודשים.
חנן אהרן: אנחנו רוצים לתחם את זה בשנתיים כי מה שקורה זה שבפועל הם לא נוסעים לעשר שנים אלא הם נוסעים לשנה, לחצי שנה, לשנתיים.
חנן אהרן: הם תופסים טרמפ על זה והם אומרים שעכשיו הם בחוץ לארץ.
חנן אהרן: ברגע שחידשנו לעשר שנים, עכשיו בוא נחפש אותם.
לאה ורון: הכול ברור לי.
לאה ורון: רק רציתי שתסתפקו בהצהרה של הנוסע או של ההורים שהבן אדם בחוץ לארץ.
חנן אהרן: בדרך כלל ההורים שולחים תמצית ממשרד הפנים על כך שאדם נמצא בחוץ לארץ ואנחנו דוחים לו את זה על סמך זה.
חנן אהרן: אנחנו לא מטרטרים אותם.
חנן אהרן: לא נביא אותם לכאן מחוץ לארץ.
אלקיה אפרתי: בנוסח הנוכחי ביקשתם שרישיונו יחודש לתקופה של עד שנתיים בכל פעם.
אלקיה אפרתי: אתם לא רוצים להגיע למספרים גבוהים מאוד של שנים, והשאלה אם אתם לא מעוניינים בכל זאת או חושבים שראוי לתחום את השנתיים האלה לאיזשהו פרק זמן.
חנן אהרן: רצינו.
חנן אהרן: חשבנו לתחום את זה , אבל מצד שני יש כאלה שנסעו לתקופה ארוכה לחוץ לארץ עם המשפחה או בשליחות וכן הלאה.
חנן אהרן: אנחנו לוקחים את רוב הציבור ורוב הציבור הזה בסופו של דבר יבוא ואז הוא יחדש את הרישיון אחרי שנתיים או אחרי ארבע שנים.
חנן אהרן: הבודדים האלה, לא רצינו למנוע לגמרי, וברגע שאני לא מחדש לו את הרישיון, שיחזור לארץ הוא יצטרך לחדש אותו מחדש עם כל מה שמשתמע מכך.
חנן אהרן: לכן החלטנו שלא כדאי לתחום כי בסך הכול מדובר על אוכלוסייה מצומצמת מאוד.
חנן אהרן: רוב האוכלוסייה תיכנס בתוך התקנה הזאת.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים רק על פסקה (8).
חוה ראובני: את (7) נסביר יחד עם תקנה 213.
חוה ראובני: השאלה אם אתה רוצה שאני אדלג עכשיו ל-213 ונקשור אותו ל-(7).
כרמל שאמה-הכהן: נצביע על שניהם ביחס.
חוה ראובני: 11.
חוה ראובני: תיקון תקנה 213 בתקנה 213(א) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "תקנה זו תחול גם על מי שקיבל רישיון נהיגה לפי תקנה 216, אם במועד בו ניתן לו הרישיון, חלפו פחות משנתיים מיום שקיבל לראשונה רישיון נהיגה לאומי כהגדרתו בתקנה 562".
חוה ראובני: הבעיה שאנחנו באנו להתמודד אתה בתיקון הזה היא כלהלן.
חוה ראובני: נהגים שבאים לישראל וממירים את הרישיון, ובארץ מוצאם היה להם רישיון נהיגה לתקופה של פחות משנתיים, צעירים עולים חדשים וכדומה, בארץ הם לא מוכרים כנהגים חדשים.
חוה ראובני: לפי נוסח תקנה 213 דהיום הם פטורים מקורס רענון.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לומר שמי שהיה לו רישיון נהיגה של פחות משנתיים בארץ מוצאו, הוא בא לארץ והמיר רישיון שעוד לא צבר ותק של שנתיים בחוץ לארץ, הוא יחויב בקורס רענון בדיוק כמו הישראלים.
חוה ראובני: חובת קורס הרענון בשנה החמישית תחול גם עליו.
חוה ראובני: בהתאמה לזה אנחנו רוצים לתקן את תקנה 173, את אורך תקופת הרישיון כדי להכניס אותו לקצב.
חוה ראובני: קודם אני מבקשת מהוועדה לאשר את העיקרון שמי שהמיר רישיון – קבלת רישיון לפי תקנה 216 היא המרת רישיון, לבוא עם רישיון זר ולקבל כמעט אוטומטית רישיון ישראלי בלי הליך של לימוד ובחינות מלאות – אם אין לו שנתיים ותק בחוץ לארץ, הוא יחויב בקורס רענון.
חנן אהרן: כדי לחדד את העניין.
חנן אהרן: נהג חדש אצלנו הוא לתקופה של שנתיים.
חנן אהרן: מישהו בא מחוץ לארץ, לפי תקנה 216, הוא יכול גם להוציא את הרישיון שבוע-שבועיים לפני כן.
חנן אהרן: אני מקצין קצת אבל זה יכול לקרות.
חנן אהרן: הוא יכול לבוא עם רישיון מחוץ לארץ והוא מקבל כאן רישיון כמו כל נהג אחר לעשר שנים והוא לא נהג חדש והוא גם לא חייב בקורס רענון.
חנן אהרן: דווקא נהגים כאלה שיש להם ותק פחות משנתיים, בדרך כלל נהגים צעירים, יצטרכו לעשות קורס רענון, לפחות הם יצטרכו לעשות אחרי שלא עברו את כל התהליך של הוצאת רישיון אצלנו בארץ, תהליך שהוא קצת יותר ארוך ממה שקורה בחוץ לארץ.
חנן אהרן: לכן אי אפשר לפטור אותו גם מזה וגם מזה.
חנן אהרן: לפחות קורס הרענון שיחול עליו הוא יקבל כאן את המסגרת, את החוקים, את התקנות, את התמרורים, מה שהוא לא למד לפני כן.
חוה ראובני: הוא לא יהיה עם הכשרה פחותה ועם ידע פחות מהנהג הישראלי המקביל לו.
אלקיה אפרתי: על פי בקשת משרד התחבורה – נגיע לזה בהמשך – תחילת התקנה הזאת שישים ימים מיום הפרסום.
אלקיה אפרתי: נכון?
אלקיה אפרתי: אתם מתייחסים לכל המכלול.
חוה ראובני: זה צריך להיות יחד עם תקנה 11.
אלקיה אפרתי: בסוף נוסיף את זה.
חוה ראובני: תקנה 11 מאושרת?
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 11 – אושרה
חוה ראובני: חזרנו לתקנה 3, פסקה (7).
חוה ראובני: אנחנו אומרים שמי שניתן לו רישיון לפי תקנה 216 – זאת אומרת, בהליך של המרה – ותקנה 213 חלה עליו, כלומר, הוא חייב בקורס רענון, ממיר רישיון שחייב בקורס רענון, רישיונו יינתן לתקופה של עד שבע שנים.
חוה ראובני: זה כדי להכניס אותו לאותו מסלול של אורך תקופות רישיון כמו הנהגים החדשים אצלנו לצורך המועד שבו הוא יעשה את קורס הרענון, במועד בו הוא ייעצר ולא יחודש לו הרישיון היה והוא לא יעשה את הקורס.
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 3 – אושרה
חוה ראובני: תיקון תקנה 174ב בתקנה 174ב לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "90 ימים" יבוא "6 חודשים".
חוה ראובני: את פסקה (2) אני מבקשת למשוך ואחרי שאסיים את ההקראה , אני אסביר.
חוה ראובני: (3) בתקנת משנה (ג), במקום "תקנות 173 ו-174", יבוא "תקנה 173 ו-174א".
כרמל שאמה-הכהן: את תקנה 4(2) מוחקים.
חוה ראובני: תקנה 174ב עוסקת ברישיונות נהיגה זמניים.
חוה ראובני: לפי התקנות אפשר לתת רישיון נהיגה זמני לתשעים ימים.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לשישה חודשים ולתת את רישיונות הנהיגה לתקופות קצת יותר ארוכות.
חוה ראובני: למעשה יש מקום אחר שכתוב שרישיונות זמניים הם לשישה חודשים ויש אי התאמה.
חוה ראובני: בפועל כל רישיונות הנהיגה הזמניים ניתנים לשישה חודשים, אבל בתקנות יש חלוקה לשני סוגים בגלל הסיבות למתן ולכן זה יוצא קצת עקום והמערכת שלנו לא מותאמת.
חוה ראובני: אנחנו רוצים ליישר את כל הרישיונות הזמניים לשישה חודשים.
חוה ראובני: את תקנת משנה (2) אנחנו מבקשים למשוך.
חוה ראובני: אחרי שהתקנות הוגשו, בפרק זמן המאוד קצר שחלף, היו דיונים בין שר התחבורה לשר הפנים ואנחנו רוצים לרדת לרזולוציה קצת יותר חדה ולא באופן גורף להכניס את כל הזרים לתוך המסלול של שישה חודשים זמני בלבד.
חוה ראובני: זה נושא שהוחלט עליו ברמת המדיניות והפרטים הביצועיים עוד לא בשלים ולכן לא יכולנו להביא נוסח מתוקן.
חוה ראובני: זה דבר שהוחלט עליו ממש בשבוע האחרון.
חוה ראובני: בתקנת משנה (3), אני חושבת שאי שם פעם נעשתה טעות סופר בתקנה.
חוה ראובני: ברור שתקנה 173 לעניין תקופות הרישיון לא חלה על רישיון נהיגה זמני שמדבר על תקופות אחרות ותקנה 174 שעניינה חובת תשלום אגרה ועניינה הצהרה על מצב בריאות, היא תקנה שאנחנו צריכים אותה, את התחולה שלה גם לעניין רישיונות נהיגה זמניים.
חוה ראובני: מה שאנחנו לא צריכים ולא חל על זה, זה הנושא של רישיון הנהיגה הממוחשב וזה 174א.
חוה ראובני: לדעתי הייתה כאן אי פעם טעות סופר כי אחרת אני לא מצליחה להבין למה זה נוסח כפי שזה נוסח.
חוה ראובני: מה שלא חל על רישיון נהיגה זמני, זה התקופות ורישיון הנהיגה הממוחשב.
חוה ראובני: אגרות, חובת הצהרה על מצב בריאות ופסילות, צריכה לחול גם על הרישיונות הזמניים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 4, למעט תקנה 4(2).
כרמל שאמה-הכהן: תקנה 4 – אושרה
חוה ראובני: בדרך לכאן קיבלתי בקשה מהפרקליטות הצבאית שלא להעלות את תקנה 5 לדיון.
חוה ראובני: אני לא כל כך יודעת מה לעשות עם האמירה הזאת כי הבנתי שהוועדה לפני כן קיבלה הודעה מלשכת שר הביטחון שאין להם הערות לתקנה.
לאה ורון: בדקנו עם הפצ"ר ולטענתם התקנות שהועלו היום בישיבה שבנדון אינן רלוונטיות לצה"ל.
לאה ורון: זה מה שהודיעו מהלשכה של שר הביטחון.
חוה ראובני: אני קצת בדילמה מה לעשות כי התקשרו אלי מהפרקליטות הצבאית, ממת"ק ארז, ואמרו שהם לא ידעו על התקנות האלה.
חוה ראובני: לטענתם הם צריכים לבחון אבל הם לא אומרים שיש לזה השלכה עליהם והם לא יודעים אם אין לזה השלכה עליהם.
חוה ראובני: הם פשוט רוצים לבחון את השאלה הזאת ומבקשים שלא יהיה מחטף בלעדיהם.
חוה ראובני: אני בוודאי לא רוצה בכך.
לאה ורון: ומה עמדתכם?
לאה ורון: זה יחול על מת"ק ארז?
חוה ראובני: זה בוודאי יחול על מת"ק ארז.
חוה ראובני: התקנה היא גורפת.
חוה ראובני: המשמעות של התקנה היא שהמסלול הבלעדי לתושבי הרשות הפלשתינית, בין מעזה ובין מיהודה ושומרון, יהיה מסלול של רישיון נהיגה של הרשות הפלשתינית בצירוף היתר שיינתן להם לפי תקנה 578ב.
חוה ראובני: יש סמכות לתת היתרים כאלה גם לגורמי הצבא מול יהודה ושומרון וגם למת"ק ארז לגבי תושבי רצועת עזה.
חוה ראובני: זה בוודאי יחול עליהם.
חוה ראובני: האם זה אומר לדון או לא לדון ואם יש להם בקשות מיוחדות ומה המשמעויות של זה מבחינתם, זה אני לא יכולה לומר בשמם.
אלקיה אפרתי: אני רק אחדד.
אלקיה אפרתי: למעשה מה שאתם מבקשים לבטל זה את סמכות השר או סמכות רשות הרישוי לתת רישיון בתנאים מסוימים לתושבי האזור.
חנן אהרן: יש לנו פניות של תושבי אזור כאלה.
חנן אהרן: אנחנו באגף הרישוי לא יודעים לעשות את ההבחנה.
חנן אהרן: זאת אומרת, הסיפור כאן הוא סיפור ביטחוני יותר.
חנן אהרן: האנשים שבאים והם תושבי אזור, מרצועת עזה או מיהודה ושומרון, רוצים רישיון בישראל ולנו אין את היכולת לבחון את כל התנאים הנדרשים מהם, זאת אומרת, מבחינה ביטחונית.
חנן אהרן: אנחנו צריכים שרשויות הביטחון יעשו את העבודה הזאת ולא אגף הרישוי.
חנן אהרן: אגף הרישוי שנותן רישיונות נהיגה, הוא נותן אותם למי שאין לו בעיות רפואיות והוא עומד בכל התנאים האחרים כמו כל תושב בישראל.
חנן אהרן: לעשות עכשיו בדיקה כזאת או חקירה מי זה האדם הזה, האם מדובר בבעיה הומניטארית כזאת או אחרת, זה סיפור גדול.
חנן אהרן: יש לנו פניות כאלה אבל אנחנו לא יודעים איך להתמודד אתן.
חנן אהרן: זה קשה מאוד.
חנן אהרן: אין לנו גם את הכלים לעשות את זה ולכן בסופו של דבר זה חוזר לפתחם של רשויות הביטחון ויש תקנה 578ב שאומרת שמפקד האזור, גם היום, במסלול הזה, יכול לתת להם רישיון נהיגה והוא יודע גם לקבוע להם, מה שאנחנו לא יכולים לעשות ברישיון הנהיגה שלנו, את התנאים, איפה הוא ייסע ותנאים אחרים לרישיון הזה.
חנן אהרן: הוא יכול לעשות טוב יותר מאתנו.
חנן אהרן: לכן חשבנו שאת 175 צריך לבטל.
חוה ראובני: זה פועל יוצא של דיונים רבי משתתפים של כל הגורמים הרלוונטיים.
חוה ראובני: בדיעבד אני מבינה שהפרקליטות הצבאית יוצגה שם רק על ידי אנשי יהודה ושומרון ולא על ידי אלה שקשורים לרצועת עזה.
חוה ראובני: אגב, יש סדרה של בג"צים.
חוה ראובני: היו הרבה מאוד בג"צים בנושא הזה והרבה מאוד דיונים על הדרך הנכונה לטפל בסוגיה.
חוה ראובני: בסופו של דבר סוכם שהדבר צריך להישאר בידי גורמי הצבא ולא בידי רשות הרישוי שאין לה את הכלים לא לעשות את הבדיקות ולא לשים את המגבלות והתנאים.
חוה ראובני: אני אתן דוגמה קלה.
חוה ראובני: מבחינת רשויות הביטחון, מאוד משנה אם הבן אדם נמצא בישראל ורק בישראל הוא נוהג אלא אם הוא נכנס ויוצא בין שטחי איו"ש לישראל.
חוה ראובני: מבחינתם זה משנה את הראייה שלהם, את הסיכון הביטחוני שנשקף ממתן רישיון נהיגה ישראלי.
חוה ראובני: אנחנו לא מסוגלים לתת רישיון שכתוב עליו שייסע רק בתחומי מדינת ישראל ולא יחצה במעברים.
חנן אהרן: מפקד האזור כן יכול.
חוה ראובני: הוא יכול לתת דבר כזה.
חוה ראובני: לכן ההסכמה הכללית הייתה שהדבר הזה צריך בכלל לצאת מידי רשות הרישוי.
לאה ורון: וזה מה שאתם מבקשים היום.
חוה ראובני: זה מה שאנחנו מבקשים היום מהוועדה.
חוה ראובני: קולגיאלית לא נעים לי מאנשי הפרקליטות הצבאית שפנו אלי טלפונית הבוקר ואמרו שמול פרקליטות צבאית רצועת עזה לא היה להם סיפק לבחון את התקנה הזאת כי הם לא היו מעורבים בדיונים באותו בג"ץ.
חוה ראובני: לכן אני מעבירה לוועדה את הבקשה שלהם לא לדון בתקנה.
כרמל שאמה-הכהן: מה עמדתכם הסופית?
חוה ראובני: אני הייתי רוצה לבטל את התקנה הזאת אבל אני אמרתי לפרקליטות הצבאית שאני אבקש לא לדון בה.
חוה ראובני: מה חנן מבקש?
חנן אהרן: לפי דעתי אנחנו לא יכולים לעמוד בתקנה כפי שהיא היום ולמרות בקשתו של נציג קמ"ט עזה נדמה לי, אני חושב שגם בלי התקנה הזאת יש 578ב וממילא הם יבואו אליו.
חנן אהרן: זאת אומרת, לא נראה שאנחנו עושים לו איזושהי עבודה נוספת שלא הייתה לו לפני כן.
חנן אהרן: גם היום הוא יכול להגיע למפקד האזור ולקבל רישיון נהיגה.
חנן אהרן: הוא לא צריך אותנו בשביל זה.
חנן אהרן: אני רוצה להדגיש בעניין הזה שאנחנו ניסינו – אחרי שהיה בג"ץ בעניין – לעשות איזושהי הוראת נוהל ולראות איך אנחנו מתמודדים עם זה.
חנן אהרן: הדבר הראשון שכתבנו באותה הוראת נוהל היה שכל אזרח שיבוא אלינו לאגף הרישוי, עדיף לומר לו שהוא קודם כל ילך למפקד האזור ויתחיל ב-578ב שזה הרבה יותר פשוט.
חנן אהרן: בכל מקרה זה ההליך הכי נכון והמסלול הכי נכון.
חנן אהרן: אם תתבטל התקנה הזאת, גם ככה יגיעו אליו.
חנן אהרן: אם תתבטל או לא תתבטל, בסופו של דבר יגיעו למפקד האזור.
חנן אהרן: זה המסלול הכי נכון.
חנן אהרן: לפחות זאת דעתי.
כרמל שאמה-הכהן: אם כן, אנחנו מדלגים על תקנה 5.
חוה ראובני: תוספת תקנה 175א אחרי תקנה 175 לתקנות העיקריות יבוא: "175א פסילת רישיון לתושב חוץ רשות הרישוי רשאית לפסול רישיון נהיגה שניתן לפי תקנה 174א למי שאיננו תושב ישראל ואין בידו אשרה תקפה לשהייה בישראל".
חוה ראובני: אנחנו רוצים לתת כאן את הסמכות לבטל רישיונות נהיגה קבועים.
חוה ראובני: תקנה 174, רישיון נהיגה קבוע ממוחשב שניתן למי שאיננו תושב ישראל ואין בידו אשרה תקפה.