GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי סייג: ראשית אני מברך את הכנסת שהיא עוסקת בנושאים הקשורים במערך המילואים וגם את המגד"ים שנמצאים פה – קשה לי להגיד אמיתיים או לא אמיתיים - אבל שבאמת עושים את העבודה שלהם נאמנה.
שוקי בן-ענת: מה זאת ההערה הזאת, אמיתיים או לא אמיתיים?
אבי סייג: אתה אומר מג"דים אמיתיים אז - - -
שוקי בן-ענת: זה פורום המג"דים האמיתי.
אבי סייג: בסדר, אז אנחנו נמשיך ברשותך.
שוקי בן-ענת: אני מבקש שתחזור ותמחק את זה.
שוקי בן-ענת: באיזו זכות אתה אומר למג"ד כזה מג"ד אמיתי או לא?
שוקי בן-ענת: את מי אתה מייצג?
שוקי בן-ענת: אני מבקש שזה יימחק מהפרוטוקול.
שוקי בן-ענת: אלה המג"דים האמיתיים.
אבי סייג: תקשיב, יושב לצידי טייס, יושב לצידי קצין בכיר - - -
שוקי בן-ענת: יושבים פה אנשים שלוקחים את כל המערך.
אבי סייג: שוקי, אנחנו לא בשני צידי המתרס.
שוקי בן-ענת: אתה שמת את עצמך בצד השני.
שוקי בן-ענת: אין לך שום זכות לומר המג"דים האמיתיים.
אבי סייג: אם זה הולך להיות ויכוח אז חבל על הזמן.
כרמל שאמה-הכהן: למה אתם צריכים להתווכח בכלל?
אבי סייג: אפשר להמשיך?
שוקי בן-ענת: אם לא ההערה הזאת אני הייתי יושב ושומע.
אבי סייג: אני לא מכיר את המושג אמיתי או לא אמיתי.
אבי סייג: יש הרבה מג"דים וזה בסדר.
כרמל שאמה-הכהן: מג"ד זה מג"ד, אין מג"ד לא אמיתי.
אבי סייג: בסדר, זה מה שאני מנסה לציין.
שוקי בן-ענת: זה כוח המשימה של מדינת ישראל.
אבי סייג: אנחנו מודים להם.
אבי סייג: חבר'ה, להיפך, אנחנו מודים וכל הכבוד וזה בסדר גמור.
אבי סייג: אנחנו מבקשים להעלות בוועדה הזאת דברים שכואבים לנו, למערך המילואים, לאנשים שמבצעים מילואים ונושאים בנטל בכל התפקידים השונים.
אבי סייג: נמצאים פה גם פורום הח"פשים, פורום חיילים פשוטים שעוסק בשינויי חקיקה, כפי שאתה יודע, כבר הרבה שנים, כולל את היוזמה לחוק המילואים.
אבי סייג: כשיזמנו את חוק המילואים ובדרך כזאת או אחרת הגשנו לפשרות כאלה ואחרות יחד עם החוקים שהצבא צירף.
אבי סייג: בסוף יש חוק מילואים שהוא טוב.
אבי סייג: לא השלמנו אותו ואנחנו מבקשים להשלים אותו.
אבי סייג: אנחנו היינו רוצים שהוועדה הזאת תדבר גם על הנושא של פיצוי שכר לאנשים שהם עצמאיים במילואים.
אבי סייג: עצמאי במילואים, כאשר הוא מקבל את צו המילואים חרב עולמו.
אבי סייג: הפיצוי לאיש המילואים העצמאי נעשה בהתאם לרווחים שלו בשנה הקודמת.
אבי סייג: לפי הרווחים בשנה הקודמת הוא לא מצליח בכלל לכסות את העלויות שלו בחודש שהוא יוצא למילואים.
אבי סייג: הקמנו תת ועדה של תת ועדה של כספים בנושא הזה.
אבי סייג: חשוב שתדעו ש-9.4% מהאנשים שמבצעים מילואים הם עצמאיים והבעיה היא מאוד קשה.
כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה עם כל הדברים שאתה אומר אבל זה לא האולם המתאים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה לא אחראית על התחום הזה, היא לא יכולה לסייע בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: בוועדת הכלכלה עסקנו בנושא ספציפי ואין לי בעיה לשמוע גם נושאים אחרים ובלבד שהם תחת כנפה של ועדת הכלכלה שאחראית על משרדי התמ"ת, תחבורה, שיכון, תקשורת, תיירות וחקלאות.
כרמל שאמה-הכהן: אם יש לך הערות בתחומים האלה, נשמח לשמוע.
אבי סייג: בדוח מבקר המדינה, שקיבלנו אתמול, בסעיף התמ"ת מצוין במפורש הסעיף של המילואים, שהמדינה צריכה לפתור את בעיית העצמאים במילואים.
אבי סייג: זה מופיע בסעיף של התמ"ת.
אבי סייג: העצמאים במילואים סמוכים גם לשולחן התמ"ת.
אבי סייג: אני מעלה את זה כאן.
אבי סייג: אנחנו לא חושבים שהוועדה הזאת או יתר הוועדות שמתכנסות היום בבית, יפתרו את הבעיות.
אבי סייג: אנחנו רוצים להשמיע את הדעה שלנו ולהציג סטאטוס מבחינתנו ונדון בזה במליאה ובכנסת הזאת.
אבי סייג: אנחנו חושבים שיש לתת עדיפות במכרזים של המדינה לאנשים שמעסיקים אנשי מילואים.
אבי סייג: איך לעשות את זה?
אבי סייג: נצטרך לעשות את הדרך בהצעת חוק כזאת או אחרת.
אבי סייג: אנחנו נשב איתכם ואם יש לכם רעיונות, נשמח.
אבי סייג: הנושא של הקלות לנשות אנשי המילואים.
אבי סייג: אני מדבר בגוף זכר אבל שיהיה ברור שאני מתכוון לשני המינים, .
אבי סייג: הטבות לנשות אנשי המילואים, לא רק במגזר הציבורי אלא בכל המשק.
אבי סייג: שתהיה חקיקה שכשאיש מילואים יוצא למילואים, אשתו זכאית לשעה או שעתיים כל יום שהוא נמצא במילואים, לבוא לעבודה מאוחר יותר או לצאת מוקדם יותר.
אבי סייג: מעבר לזה היא תהיה זכאית גם להטבות נוספות.
אבי סייג: לא אפרט פה את הכול אבל חשוב שהדבר הזה ייעשה ולא רק במגזר הציבורי ממשלתי.
אבי סייג: אנחנו מבקשים שגם אתם תהיו מודעים לבקשה שלנו לפטור אותנו מ-25% מס בכל התגמולים שמגיעים לחיילי המילואים.
אבי סייג: לפני שראינו את התגמול, אוטומטית ניכו 25% מס.
אבי סייג: לפעמים זה אפילו מהווה פגיעה לאלה שמשתכרים פחות מ-25% במדרגת המס שלהם.
אבי סייג: אנחנו מבקשים לבטל את המס הזה בכלל.
אבי סייג: אם המדינה נותנת, זה לא פיצוי שהוא מחליף שכר ואנחנו נבקש לבטל את זה.
אבי סייג: הנושא של שכר מינימום למשרת במילואים.
אבי סייג: אנחנו נעשה הכול לשנות אותו.
אבי סייג: עשינו כבר חלק והיום שכר מינימום למשרת במילואים הוא 5,400 שקלים.
אבי סייג: נעשה הכול שזה יהיה השכר הממוצע במשק ולא 68% משכר היסוד.
אבי סייג: אלה הדברים שאנחנו נדון בהם.
אבי סייג: אני מבקש מכם, ממך היושב ראש.
אבי סייג: אנחנו נציע לך בכנסת הקרובה מספר נושאים לקדם.
אבי סייג: תודה רבה.
עלה מיקנובסקי: אני מפורום הח"פשים.
עלה מיקנובסקי: אנחנו שותפים לדרך עם פורום המג"דים כבר 11 שנה.
עלה מיקנובסקי: אנחנו באים לכנסת ובאמת יוזמים ומקדמים כל מיני הצעות ותיקונים.
עלה מיקנובסקי: ספציפית לנושא שלשמו התכנסנו היום.
עלה מיקנובסקי: קודם כל, הצגת נתון מאוד דרמטי, ש-241 איש נהנים או נהנו מההטבות שנוצרו בשנה האחרונה.
עלה מיקנובסקי: בעיניי זה פשוט מראה שההטבות או התנאים הם מאוד נוקשים ולא מאפשרים לרוב המערך ליהנות מהם.
עלה מיקנובסקי: שנית, אנחנו ליווינו בוועדת המשנה של מירי רגב בחוץ וביטחון את התהליך הזה מיום ההחלטה.
עלה מיקנובסקי: ההחלטה היתה ב-2008 והיו לה כל מיני החלטות המשך.
עלה מיקנובסקי: רק בנובמבר 2010 ההחלטה הזאת תורגמה לתקנות ואפשר לממש אותה.
עלה מיקנובסקי: למעשה 3 שנים מאז ההחלטה היא מתחילה להיות ממומשת.
עלה מיקנובסקי: בכל הדיונים לא הבנו למה כל-כך קשה לייצר פיתרון.
עלה מיקנובסקי: מסתבר שזה לא כל-כך מסובך אבל בכל זאת לוקח 3 שנים.
עלה מיקנובסקי: זה נכון גם לגבי שאר ההטבות הממשלתיות שנוצרו באותה החלטה משנת 2008 ושאנחנו ליווינו במהלך ה-3 שנים.
עלה מיקנובסקי: חלקם רק התממשו לאחרונה.
עלה מיקנובסקי: ב-2008 יצאה ההחלטה, חלקן התחילו ב-2010 וחלק עכשיו.
עלה מיקנובסקי: אנחנו מאוד מבקשים מהוועדה לסייע לנו לקדם את זה יותר מהר כל החלטה שתהיה וגם את מימושה, את התרגום לתקנות.
עלה מיקנובסקי: עדיין, למרות כל ההצהרות וכל הרצון הטוב, השורה התחתונה היא שבפועל לוקח הדברים לוקחים זמן רב.
עלה מיקנובסקי: למשרדי הממשלה יש הרבה זמן ולאנשי המילואים, בעיקר אנשים שעושים הרבה מילואים, אין להם זמן כי הם צריכים לעסוק בביטחון ולא לבוא לכאן ולהתחיל לבדוק איפה זה עומד .
עלה מיקנובסקי: תודה על היום הזה ואני מצפה שנמשיך לקדם ביחד במהלך השנה את שאר הנושאים.
מיטל לב: אני מייצגת פה את נשות המילואימניקים.
מיטל לב: אני רוצה לחדד אחד הנושאים שאבי נגע בהם ולהדגיש את הקושי של אישה שנשואה לאיש מילואים שיוצא לחודש מהבית ועם מה אנחנו נאלצות להתמודד, במיוחד כשיש ילדים קטנים.
מיטל לב: לי יש 3 ילדים, אחד מהם בן חודשיים, ילדה בת 7 וילד בן 5.
מיטל לב: אי-אפשר לתאר במילים את הקושי ואני חושבת שהמדינה לא מבינה אותו.
מיטל לב: זה נכון שהבעל יוצא למילואים והוא מקריב את חייו למדינה.
מיטל לב: הוא משאיר מאחוריו משפחה שכשהוא במילואים הוא דואג לה.
מיטל לב: הוא לא יודע מה קורה ולפעמים אין קשר.
מיטל לב: אני לא מדברת על עלויות כספיות של אלפי שקלים בחודש על הוצאות לבייביסיטר, משלוח מהסופר, עזרה במוניות כי אתה לא יכול לצאת מהבית כשהילד חולה.
מיטל לב: אני מדברת על לקום בבוקר, לארגן 3 ילדים ולהסיע אותם לגן, כשכל אחד נמצא בגן אחר, במקום אחר, בית ספר אחר ואתה צריך להעיר את התינוק שישן כי אין מי שיישאר להשגיח עליו בבית ואתה נאלץ לקחת אותו איתך.
מיטל לב: אני לא מדברת על חופשות הקיץ שאם האבא נמצא במילואים אז הפיתרונות שצריך לייצר לילדים גם בשעות אחר הצהריים, כדי שאני לא אפגע בעבודה שלי, הם מאוד קשים ואין שום עזרה מהמדינה בכל הנושא של תפעול הבית והמשפחה בזמן הזה שהאבא במילואים.
מיטל לב: אני חושבת שזה נושא שצריך לעלות לדיון ייחודי בכנסת ולפתור אותו ברמת המדינה.
מיטל לב: יש הרבה דברים שניתן לעשות, אם זה ביטוחים שהמדינה יכולה לתת לאנשי מילואים אם קורה משהו ב בית, אם קורה משהו כמו חירום רפואי, הקצאה של הסעות וכדומה.
מיטל לב: יש מיליון ואחד דברים שאפשר לעשות ולחשוב עליהם.
מיטל לב: אפשר לעשות קייטנות לילדים של אנשים שנמצאים במילואים בקיץ, עזרה בתשלומים, מציאת פיתרונות לאחר הצהריים, שירות בייביסיטר שאפשר לעשות.
מיטל לב: לפעמים הבעל נמצא במילואים חודש ואף יותר.
מיטל לב: יש הרבה פעמים שמבקשים מבעלי להישאר עוד תקופה בהתנדבות.
מיטל לב: אנחנו נפגעות בעבודה שלנו ובחיים האישיים שלנו.
מיטל לב: אין לנו חיים בחודש הזה.
מיטל לב: צריך לקחת את הנושא הזה בחשבון ולהתחיל להתייחס גם אליו.
מיטל לב: תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: מי מאנשי המילואים מכיר את ההנחות במנהל מקרקעי ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: שמעתם על זה לפני הדיון?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אתם מודעים.
שוקי בן-ענת: אני רוצה להמשיך את מה שמיטל אמרה.
שוקי בן-ענת: לאשת משרת המילואים אין מעמד חוקי, זה ברור לחלוטין.
שוקי בן-ענת: העניין הזה צריך להיות נדון בהיבט של מחויבות חברתית במקביל למחויבות התאגידית שמקובלת במשק..
שוקי בן-ענת: בזמנו הצעתי לנציב שירות המדינה, רעיון שהם אימצו אותו אבל אחר-כך הם ראו שהוא כל-כך טוב שהם הגבילו אותו רק לצווי 8.
שוקי בן-ענת: מדובר באותה שעה בבוקר ויום חופשי אחרי 10 ימים.
שוקי בן-ענת: הם אימצו אותו אבל אחרי כמה זמן הם אמרו שזה טוב מידי אז עכשיו הוא יהיה רק לצווי 8.
שוקי בן-ענת: קשה לבוא למעסיק פרטי ולומר לו שכל העלות עליו אבל בפירוש גם השוק הפרטי מודע לזה.
שוקי בן-ענת: אני לא חושב שאפשר לייצר מעמד חוקי.
שוקי בן-ענת: הדרך היא בפירוש דרך המחויבות.
שוקי בן-ענת: אשת המילואים, כפי שכולם רואים אותה, היא כבר לא הבייביסיטר האולטימטיבית של שנות השמונים.
שוקי בן-ענת: לאשת המילואים יש קריירה.
שוקי בן-ענת: אני יכול להגיד לכם שיש מ"פאים שלא הצליחו לצאת לקורס, שאורך 40 יום, מכיוון שהוא קובע את הלו"ז לפי הלו"ז של אשתו.
שוקי בן-ענת: היא עושה כרגע פוסט דוקטורט והמרצה שלה סגר לה לו"ז.
שוקי בן-ענת: אין מה לעשות, לטובת חוסנו של המערך אשת המילואים מחזיקה את העוגן.
מיטל לב: יש הרבה נשים שמבקשות מבעליהן להפסיק לשרת במילואים מכיוון שאי-אפשר לשאת בנטל.
שוקי בן-ענת: אני שמח שאשתי לא מאלה אבל בפירוש אני מבין אותם.
שוקי בן-ענת: לגבי ההנחות במנהל.
שוקי בן-ענת: אגב, המנהל הרחיב את ההנחות.
שוקי בן-ענת: הוא הוסיף את זה גם באזורי עדיפות לאומית א' ו-ב' כי בהתחלה דובר על ג'.
שוקי בן-ענת: זאת כפי הנראה כמות האנשים שמממשת את זה, זה המצב.
שוקי בן-ענת: בסופו של דבר אתה צריך הון בסיסי לבוא לקנות את הקרקע.
שוקי בן-ענת: אני חושב שהדבר צריך ללכת למקום אחר נוסף.
שוקי בן-ענת: המנהל עושה ככל יכולתו.
שוקי בן-ענת: אני חושב שהמסלול האמיתי לסייע לאנשי מילואים - הפרופיל של המילואימניק הממוצע זה אחד שבתחילת החיים שלו צריך לשאת עליו את הנטל של האקדמיה, של העבודה, של ההתבססות, של הלימודים ושל המילואים, במרבית למרבית האוכלוסייה.
שוקי בן-ענת: אנחנו יודעים שהאחוז של אלה שעושים מילואים הוא חד ספרתי.
שוקי בן-ענת: אני מדבר על מסלול "מחיר למשתכן".
שוקי בן-ענת: ההנחה האמיתית צריכה להיות בבנייה הרוויה.
שוקי בן-ענת: מסלול "מחיר למשתכן" זאת שיטת שיווק שמופעלת מתוקף החלטת ממשלה על-ידי משרד הבינוי והשיכון.
שוקי בן-ענת: מפה אני מבין, חבר הכנסת שאמה, שהיא נוגעת לענייננו.
שוקי בן-ענת: בשיטה הזאת מחיר הקרקע ועלויות הפיתוח ידועות מראש.
שוקי בן-ענת: התחרות בין המשתתפים במכרז היא על המחיר הסופי לזכאים.
שוקי בן-ענת: פה נכנסת ההנחה.
שוקי בן-ענת: ההנחה היום נקבעת על-פי הכנסה ועל-פי מספר ילדים.
שוקי בן-ענת: א', יש חשיבות לכך שמרבית אנשי המילואים גרים בדיור הזה.
שוקי בן-ענת: הם יוגדרו על-ידי משרד הבינוי והשיכון כזכאים לרכישת דירה במסלול של "מחיר למשתכן" ויהיו בקבוצת עדיפות גבוהה.
שוקי בן-ענת: הדבר העיקרי, ללא תנאי של מספר הילדים.
שוקי בן-ענת: למה?
שוקי בן-ענת: כי יש מגזרים במשק שאמרו שניתן הנחה ואחר-כך נביא סעיף שזה יהיה לפי מספר ילדים מסוים.
שוקי בן-ענת: זאת ההצעה של "המחיר למשתכן".
שוקי בן-ענת: אייל, אני אתן לך לומר מה שרצית.
אייל מלמן: נשאלתי פה על-ידי שכני לשולחן אם אנחנו מג"דים בקבע או במילואים.
אייל מלמן: כדי לחדד, אנחנו מג"דים במילואים כולנו, ללא יוצא מן הכלל.
אייל מלמן: נקראנו לפה לכנסת ובאנו כולנו בהתנדבות כדי לוודא שהדברים שנאמרים פה ברורים לכולם.
שוקי בן-ענת: (מציג מצגת) אני רוצה להציג את התפיסה, בעיקר של האמריקאים, כאשר המוטו שלהם הוא שמערך המילואים הוא הרווח של המדינה.
שוקי בן-ענת: המוטו שלהם שלהם: "The best investment for America".
שוקי בן-ענת: הם עושים את זה לא בגלל שהם עשירים, הם פשוט חכמים.
כרמל שאמה-הכהן: הם כבר לא כאלה עשירים.
מירי רגב: בכל זאת יותר מאיתנו.
שוקי בן-ענת: יש הבדל אחד בין החברה האמריקאית לחברה הישראלית ואני אומר אותו בביטחון גמור.
שוקי בן-ענת: אצלנו אנחנו רואים נכונות וקונצנזוס גדול בדבר הצורך בהפעלת כוח וירידה במספר האנשים שמוכנים להשתתף בנושא שעליו קונצנזוס.
שוקי בן-ענת: שם יש אי קונצנזוס מוחלט בצורך בהפעלת הכוח ותמיכה מלאה של המדינה והחברה והוקרה חברתית לטובת אלה שעושים את הנושא שאין עליו קונצנזוס.
שוקי בן-ענת: אם הם אומרים The best investment for America", הם יודעים למה הם אומרים את זה.
שוקי בן-ענת: המדינה, דרך הצבא, עושה קשר עם מעסיקים ותומכת בהם, בהיבט של הקלות במיסוי, בהיבט של יצירת תנאי העסקה נוחים יותר במדדים כלכליים, על פי כמות הימים שהעובדים שלהם משקיעים, בשמירת התנאים של העובדים שלהם שחוזרים ממילואים והם הולכים להצבות ארוכות.
שוקי בן-ענת: המדינה יוצרת קשר ישיר, בין אם זה מעסיקים, בין עם זה בתחום הבנייה, עם גופים שעוסקים בכל תחומי החיים בשני היבטים: אחד, להסביר להם מה היתרון היחסי של אנשי מילואים בדבר אחרים שנמצאים איתם בתחרות במשק השני.
שוקי בן-ענת: דבר שני, בתמיכה באנשים עצמם.
שוקי בן-ענת: הם מקימים מרכז סיוע לאיש המילואים.
שוקי בן-ענת: פה אנחנו מתייחסים גם לאשת המילואים.
שוקי בן-ענת: מרכז סיוע לאיש המילואים, שהמדינה מפעילה אותו על-מנת לתמוך במשפחות איש המילואים.
שוקי בן-ענת: זה לא רק האינסטלאטור.
שוקי בן-ענת: הציניים אומרים: אתה רוצה שהאינסטלאטור יתעסק עם אשתך כשאתה במילואים?
שוקי בן-ענת: זאת לא הכוונה.
שוקי בן-ענת: אגב, יש תכנית יפה מאוד של "מועדון בהצדעה", דרך ביטוח זול ואני חושב שזאת בהחלט תפיסה.
שוקי בן-ענת: אם המדינה לא נותנת, אז הנה.
שוקי בן-ענת: "מועדון בהצדעה" הצבא שם - - -
קריאה: כאן זה לא הבעיות התפעוליות בבית אלא הבעיות הקשות של הזמן של האישה והטיפול בילדים.
מיטל לב: בדיוק.
שוקי בן-ענת: אני מבין שאתה מדבר מהזיכרונות כי לדעתי אתה כבר 7 שנים לא עושה מילואים.
שוקי בן-ענת: איך אתה זוכר את הדברים האלה?
אבי סייג: שוקי, אם באת להשמיץ אותי – אם הדיון הזה היה ממוקדם להשמיץ אותנו, אז תפסיק עם זה כי זה לא עניין.
עלה מיקנובסקי: אתה לא יזמת את המהלך אצל נציב שירות המדינה.
עלה מיקנובסקי: ב-2003 יזמנו אותו לפני שהיית שם.
עלה מיקנובסקי: אנחנו לא רוצים לתקן ולהשמיץ אותך.
עלה מיקנובסקי: לך קדימה.
שוקי בן-ענת: אתה העזת לומר שאלה לא המג"דים האמיתיים.
אבי סייג: גם אתה לא מילואימניק
אבי סייג: אם עוסקים בהשמצות אז יש לנו דף עם האשמות.
שוקי בן-ענת: אתה 7 שנים לא עושה מילואים - - -
עלה מיקנובסקי: מ-2002 הייתי פה ביחס למיגון החיילים.
עלה מיקנובסקי: מי בא לפה למבקר המדינה וביקש לעשות דוח, אתה?
עלה מיקנובסקי: אז בוא לא נשמיץ.
שוקי בן-ענת: אתה בכלל לא מילואימניק, נמשיך הלאה.
עלה מיקנובסקי: בוא נפסיק פה ולא נשמיץ.
שוקי בן-ענת: אם לא האמירה הזאת – אתה לא מילואימניק.
עלה מיקנובסקי: אני שירתתי עד גיל 41 ואני לא חייב לך כלום.
כרמל שאמה-הכהן: חברים, מספיק.
שוקי בן-ענת: אתה מעז להגיד?
שוקי בן-ענת: לפני שהתגייסת לסדיר – אני עם 1,000 ימי מילואים יותר ממך.
שוקי בן-ענת: אתה מעז לומר למג"ד פה שהוא לא מג"ד אותנטי?
שוקי בן-ענת: , חצוף.
שוקי בן-ענת: אני אחראי על - - -
אבי סייג: רק שלא יתפרש.
אבי סייג: כל המג"דים פה, אתם לא אותנטיים, אתם הרבה יותר.
אבי סייג: אתם יותר טובים מכולנו, שלא יהיה ספק.
אבי סייג: אני עושה מילואים 35 שנה.
אבי סייג: לא מעט מילואים, אולי פחות משוקי.
אבי סייג: אבל אני לא מכיר את המונח מג"ד אמיתי.
אבי סייג: רק על זה דיברתי.
אבי סייג: חבר'ה, שלא יהיה ספק.
אבי סייג: תצאו פה למסדרונות, יש כאן הרבה מג"דים, יש מח"טים בחוץ.
אבי סייג: תפסיקו עם זה.
אבי סייג: אתה רוצה לריב אז נריב, יאללה.
מירי רגב: אני מבקשת שאת כל משחקי האגו נשים בצד.
מירי רגב: כל פורום בפני עצמו דואג בסוף לאנשי המילואים.
מירי רגב: אין פה תחרות, כולם ביחד לטובת אלה שנמצאים פה ולטובת אלה שאינם פה כדי לתגמל אותם.
אבי סייג: תודה מירי.
שוקי בן-ענת: אנחנו ממשיכים ואנחנו בפירוש אותו צבא.
שוקי בן-ענת: מרכז סיוע ללוחם ולמשפחתו.
שוקי בן-ענת: גם כשהוא נמצא במילואים וגם בין תקופות המילואים.
שוקי בן-ענת: המרכז תומך גם בקהילה, גם בהעסקה, גם במשפחה עצמה.
שוקי בן-ענת: לא ירדנו לפירוט של רזולוציות מה הם עושים אבל מבחינת הרעיון והמחויבות המדינתית, ואני משליך את זה אלינו, זאת המחויבות לשמירת כשירותו של המערך.
שוקי בן-ענת: פה יש פירוט של אותו מרכז סיוע, מה הם מקבלים.
שוקי בן-ענת: זה מתייחס לזה שקוראים לתקופות ארוכות במסגרת צווי 8.
שוקי בן-ענת: זה משתלב עם כל נושא דחיית יעדים אבל טיפול באדם וגם במשפחה שלו כשהוא חוזר ממשימה ארוכה.
שוקי בן-ענת: אני אסתפק בהיבט האמריקאי הזה.
שוקי בן-ענת: הכוונה שלי היא לומר למחוקק שהמדינה צריכה לתת את חלקה.
שוקי בן-ענת: זה מערך של המדינה ושל הצבא.
מירי רגב: ברוך הבא, איתן כבל.
ליאור אטיאס: אני מג"ד במילואים.
ליאור אטיאס: נכון להיום אני בפיקוד העורף.
ליאור אטיאס: באמת המריבות הן לא לעניין.
ליאור אטיאס: מה שחשוב להבין הוא שאני והחברים שלי שנמצאים פה באנו למילואים, התקדמנו ועשינו מה שעשינו והגענו להיות מג"דים.
ליאור אטיאס: הבנו שאנחנו עושים את זה מתוך צורך מסוים וגם מתוך אמונה שזאת הדרך הנכונה לעשות את הדברים.
ליאור אטיאס: מה שלא אמרו לנו בתהליך הזה, שמעבר להכשרת הלוחם, שזה מה שאני יודע לעשות בתור איש מילואים ובתור לוחם, צריך גם להתעסק בהמון בעיות אישיות שנובעות מהסיפור הזה.
ליאור אטיאס: אני לא מדבר על בעיות סטנדרטיות שמכירים מהסדיר אלא מהעבודה שמגיע חייל מילואים, מגיל 23 וצפונה.
ליאור אטיאס: זה מתחיל בסטודנטים שאומרים לך: אם אני הולך אני מאבד את השנה הזאת ואני מממן אותה מכיסי.
ליאור אטיאס: לאחר מכן בעלי עסקים קטנים שבונים את עצמם.
ליאור אטיאס: בתור מג"ד ישבתי כמה פעמים בישיבות כאלה ואמרתי למילואימניק: אני לא מזמן אותך למילואים כי חשובה לי הפרנסה שלך.
ליאור אטיאס: אם אני מביא אותך לפה, אתה פשוט נעלם משוק התעסוקה לחצי שנה.
ליאור אטיאס: האובדן שנוצר, אובדן ההכנסות, מצבים של עיקולים שאנשים כאלה מקבלים כי פתאום לא סיפקו סחורה למישהו מסוים במועד מסוים, זה דבר שאי-אפשר להתעלם ממנו.
ליאור אטיאס: אין לי מושג לאיזה כיוון אנחנו הולכים פה בהיבט של הטבה כזאת או אחרת, אם בנושא של מקרקעין או הטבות אחרות.
ליאור אטיאס: חשוב להבין, אנחנו הולכים ומאבדים אנשים מהרבה מאוד סיבות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לתת דוגמה קונקרטית איזו הטבה שמפריעה לסטודנטים בצורה הכי מהותית.
עלה מיקנובסקי: עדיף לדבר במושגים של פיתרונות כי הטבה זה נשמע משהו חד פעמי.
כרמל שאמה-הכהן: זה עניין של סמנטיקה.
עלה מיקנובסקי: אם אומרים הטבות, זה נתפס כאילו עושים לנו טובות.
כרמל שאמה-הכהן: אתה רואה את זה לא נכון.
כרמל שאמה-הכהן: אין ויכוח שלאנשי המילואים מגיעות הטבות.
כרמל שאמה-הכהן: מי שיש לו ויכוח עם זה יש לו בעיה.
ליאור אטיאס: אני אתן דוגמה קטנה.
ליאור אטיאס: סטודנטים שעובדים בעבודה נוספת.
ליאור אטיאס: בדרך-כלל הם עובדים בעבודות זמניות וכשהם חוזרים חזרה מהמילואים אין להם את ההטבה הזאת.
ליאור אטיאס: המבין יבין את המשמעות של זה.
ליאור אטיאס: בדרך כלל מדובר במלצרות, שמירה ודברים מהסוג הזה.
ליאור אטיאס: גם ארגונים שעושים שמירה במשרדי ממשלה ומקומות כאלה.
ליאור אטיאס: אומרים לאדם: אם אתה עושה מילואים, אז בוא ניפרד בשלב הזה.
ליאור אטיאס: אני לא רוצה להפריע יותר מידי אבל כדי להבהיר את הנקודה הזאת, אנחנו צריכים לצאת עם איזו תובנה שמה שנעשה פה בעצם יקדם את המדינה כולה למצב שבו אנשים יעשו יותר מילואים ולא ייפגעו מזה.
מירי רגב: אני רוצה להגיד משהו גם למג"דים שנמצאים פה ונרשמו.
מירי רגב: כפי שאתם רואים, היושב ראש מאפשר לכולם להתבטא ובוודאי שכרמל מבין את החשיבות הזאת.
מירי רגב: בואו נתרכז פה בנושא מנהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: כל ועדה מתרכזת בנושא אחר.
מירי רגב: ועדת חינוך דנה בנושא הסטודנטים, אחרת נפספס את העניין הזה כאן ולא יהיה לנו בסיס להמשך דיונים שנקיים אחר-כך בוועדה.
מירי רגב: בואו תתייחסו לנושאים הספציפיים אותם הציג הקמל"ר.
מיטל לב: איזו ועדה דנה בנושא נשות המילואים?
מירי רגב: היא לא דנה בזה הפעם.
מירי רגב: אי-אפשר לעשות הכול.
מירי רגב: זה נושא שרשום על הפרק.
מירי רגב: ישבתי עליו עם קמל"ר.
מירי רגב: אנחנו הולכים לעשות פורום של נשות המילואים ונתעסק גם בעניין הזה.
כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים לקחת לתשומת לבכם שמעבר לנושא הספציפי שאנחנו דנים בו, הוועדה אחראית כמעט על כל תחומי הכלכלה: ארגוני המעסיקים, החברות הגדולות מגיעות אלינו לעיתים תכופות.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אם יש דברים כאלה שהם בולטים ומצריכים טיפול, אפשר להעלות אותם גם מעבר ליום ההוקרה לאנשי המילואים.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי נושא המילואים אתם תמצאו פה קונצנזוס מהאופוזיציה דרך הקואליציה, למעט הסיעות שהם אינן ציוניות.
כרמל שאמה-הכהן: אין פה מחלוקת על העניין.
כרמל שאמה-הכהן: גם אולי אפילו סיעות שלא משתתפות ומצביעות לפי מגזרים, הן מבינות את החשיבות של מערך המילואים.
כרמל שאמה-הכהן: כעת אני מעוניין לשמוע את נציגת מנהל מקרקעי ישראל.
אלה ירניצקי: יש לי עדכון קטן.
אלה ירניצקי: גם מירי מכירה וגם ראיתם מהמסמך של מחלקת המחקר.
אלה ירניצקי: מועצת מקרקעי ישראל תיקנה 3 פעמים את ההחלטה בעניין ההטבה.
אלה ירניצקי: בכל פעם הרחבנו את ההטבה.
אלה ירניצקי: בהתחלה דיברנו רק על הרשמה והגרלה ופטור ממכרז.
אלה ירניצקי: בתיקון השני הוספנו מכרזים ובתיקון השלישי, ביוזמת שר האוצר, שינינו את האחוזים כמו שהקראת בסעיף 2.
אלה ירניצקי: בשבוע הבא המועצה מתכנסת שוב ואנחנו יזמנו תיקון נוסף גם כדי לתת פה איזו הרחבה נוספת וזאת בעקבות פניות רבות שהגיעו אלינו מקמל"ר או מכל מיני גופים בצה"ל.
אלה ירניצקי: מה שקרה הוא שההגדרה של חייל מילואים היתה שונה אצלנו מזו של צה"ל.
אלה ירניצקי: השוני העיקרי הוא שבהחלטה האחרונה שלנו, זאת שבתוקף עכשיו, 6 שנים מוגדרות כ-6 השנים האחרונות.
אלה ירניצקי: כלומר, חייל יכול היה לצבור 10 ימי מילואים רק ב-6 השנים האחרונות.
אלה ירניצקי: היתה חלופה נוספת 80 ימים בסך הכול.
אלה ירניצקי: הבנו שבצה"ל מדברים על 6 שנים החל משנת 2000.
אלה ירניצקי: כלומר, חייל היום יכול לקבל הטבה מבחינתם גם אם הוא עשה מילואים מ-2000 עד 2006.
אלה ירניצקי: לאחר שהיו הרבה פניות כאלה וראינו שזה יוצר בעיה, גם מבחינת ההיקף של האנשים שאנחנו יכולים לתת להם הטבה וגם מבחינת האחידות, פשוט פרקטית - - -
עלה מיקנובסקי: למה דווקא 2006?
אלה ירניצקי: אני אומרת שאנחנו, בהגדרה שלנו, דובר על כך שכשאתה בא לרכוש מגרש, אתה צריך להראות שב-6 השנים האחרונות עשית בכל שנה לפחות 10 ימי מילואים.
אלה ירניצקי: ההגדרה של צה"ל היא החל מ-2000, כך הבנתי.
שוקי בן-ענת: לא.
שוקי בן-ענת: ההגדרה של צה"ל משתלבת עם ההיגיון שלכם שזאת הטבה של פעם בחיים ולכן צריך איזה ותק מסוים במילואים.
שוקי בן-ענת: עקב שינוי הגדרת משרת המילואים הפעיל עכשיו זה טיפה משתנה, אבל גם צה"ל מדבר על צבירת ותק של שנים במילואים פלוס כמות ימי המילואים שמוגדרת כרגע בהגדרה.
אלה ירניצקי: הכוונה היא לתאם איתכם.
אלה ירניצקי: הבנתי שאתם מונים 6 שנים משנת 2000 כדי לתת את האישור השש שנתי.
שוקי בן-ענת: ממש לא.
אלה ירניצקי: איך אתם סופרים את ה-6 שנים?
שוקי בן-ענת: 6 שנים בשירות המילואים ולא 6 שנים אחרונות.
אלה ירניצקי: החל ממתי?
שוקי בן-ענת: אין פה תאריך התחלה, האדם נמצא בשירות מילואים.
איתן כבל: סליחה שאני מתפרץ, יש פה עגלה לפני הסוסים.
איתן כבל: קודם כל מהי ההטבה, לפני שאנחנו מתווכחים מי מקבל אותה.
מירי רגב: דיברנו כבר על ההטבה.
מירי רגב: הוועדה משודרת ולכן אולי תגידי בקול מה ההטבה, כדי שכל האנשים ידעו על מה מדובר.
מירי רגב: אולי תגידי מה ההטבה כפי שאת מבינה אותה.
אילן דגני: קבעו הנחות, בהתאם לאזורי עדיפות במדינת ישראל.
אילן דגני: במרכז הארץ נקבע שההנחה תהיה בשיעור של 10% ובלבד שלא תעלה על 50,000 שקלים.
אילן דגני: באזור עדיפות ב' 20% ובאזור עדיפות א' 35%.
אילן דגני: יכול להיות שחלק מהנתונים שמופיעים בפניכם לגבי המספר הוא מתייחס לאזורים האלה.
אילן דגני: צריך לזכור שיש איזור נוסף ושלא נכנס פה בטבלה, ושבכלל אלה הקצאות שהמנהל מקצה אותן בקרקע, שזה קו עימות לבנון ואזורי פריפריה.
מירי רגב: הוא מקצה קרקע אפס אבל את הפיתוח הוא לא מקצה.
אילן דגני: פיתוח זה פיתוח לתשתיות.
אילן דגני: בעניין הפיתוח, צריך לזכור שבאזורי עדיפות ובאזור קו עימות לבנון למעשה משרד הבינוי והשיכון מסבסד חלק מעלויות הפיתוח.
אילן דגני: כלומר, גם מרכיב הקרקע יש בו מרכיבי הנחה וגם במקומות מסוימים אנחנו מוודאים ואנחנו דואגים בעניין הזה לכל אזרחי מדינת ישראל, שבמקומות שאזרח זכאי לסבסוד של עלויות הפיתוח, אנחנו מביאים את זה בפניו.
אילן דגני: זה לרבות מה שקורה בהרחבות בקיבוצים ובמושבים.
אילן דגני: יש טבלאות מסודרות שכל אזרח ובוודאי כל חייל מילואים ידעו מהם הסכומים של הפיתוח ואם קיים סבסוד.
איתן כבל: זה רק לבנייה צמודת קרקע?
אילן דגני: מדובר בבנייה צמודת קרקע.
איתן כבל: בבניית צמודי קרקע מדובר על לתת 50,000 מתוך מיליון.
איתן כבל: זה בסדר, אני מאלה שלא מתבכיינים על שום שקל, אבל בסוף לחיים יש דינאמיקה ואתה צריך להיות פרקטי.
איתן כבל: זה קורה פעם אחר פעם שרשומה לנו הטבה ובפועל אתה לא יכול לממש אותה, בוודאי כשאנחנו מדברים על חיילי מילואים בתחילת דרכם.
איתן כבל: אתה מכיר את זה באופן אישי.
איתן כבל: העניין הוא לא רק לבוא ולרשום.
איתן כבל: מה קורה?
איתן כבל: יש רשימה של הטבות שהן אות מתה.
איתן כבל: בסופו של דבר רוב הדברים או חלק מהדברים הופכים – אתה יודע, עד היום הזה, הדבר היחיד שכולנו התרגשנו ממנו זה 400 שקל שהיינו צריכים לשלם על הרישיון וזה ירד ל-10 שקלים.
איתן כבל: זה היה ה"בז".
איתן כבל: אתה מבין על מה אנחנו מדברים?
שוקי בן-ענת: זה 3 שקלים לחודש.
איתן כבל: אני מנסה להיות מעשי.
איתן כבל: בסופו של עניין מדובר בבני אדם.
איתן כבל: אתה פוגש אותם ואתה שומע את ההתלבטויות שלהם.
איתן כבל: הם מספרים לך: זה יפה, אבל הלכתי ואמרו לי תביא, תלך, תעשה?
איתן כבל: מה אני אעשה זה עולה 2,000,000 שקלים בכלל.
איתן כבל: מה אני מנסה לומר?
איתן כבל: צריך לקחת את הדברים ולהוריד אותם אל המציאות.
איתן כבל: המציאות היא יותר מורכבת.
איתן כבל: רובנו עדיין נכנסים למכרזים של בנייה רוויה.
איתן כבל: הלוואי ולרובנו היתה היכולת להיכנס ולהשתתף במכרזים לבנייה צמודת קרקע, בוודאי כשאתה בתחילת דרכך.
איתן כבל: יושבים פה אבי אסייג ועלה מיקנובסקי, שבאמת פעילים בנושאים האלה בשוטף וביום יום.
איתן כבל: אנחנו חייבים לקחת את ההטבות האלה ולהוריד אותן מהקומה ה-30 במגדלים כאלה ואחרים ולהביא אותם אל המציאות.
עלה מיקנובסקי: כשלא היית כאן, נתנו נתון ש-241 איש הצליחו לממש את זה.
איתן כבל: זה יפה, אני לא מזלזל בזה.
מירי רגב: יפה מאוד אבל לא מספיק.
איתן כבל: אמרתי בפתיחת דבריי שכל הטבה, כל דבר שניתן אני מברך עליו.
עלה מיקנובסקי: אבל אמרת שצריך להנגיש את זה לכמה שיותר אנשים.
איתן כבל: בדיוק, הרי זה הסיפור, ההנגשה.
איתן כבל: בסופו של דבר מי שגר בקו עימות זוכה ממילא להטבה הזאת.
איתן כבל: תבדוק כמה מהם גרים בקו עימות וכמה מהם בנים ממשיכים.
איתן כבל: בסוף, מדובר באותם אנשים מפתח-תקוה, מראש העין, מהוד השרון או מחדרה.