GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל דהרי: זה עומסי תנועה.
לאה ורון: אחרון חביב, מר קשני.
לאה ורון: אבל, ממש בקצרה.
דוד קשני: אני רוצה להעלות בעיה רצינית בפני משרד התחבורה.
דוד קשני: גם כתבתי מכתב לשר התחבורה.
דוד קשני: לפני יומיים קיבלתי תשובה, וזאת אחרי חודשיים.
דוד קשני: אנשים קונים חופשי-חודשי ועולים לאוטובוס.
דוד קשני: הם משלמים הרבה כסף, אבל הם לא יכולים להמשיך לבית החולים בילינסון ולבית החולים וולפסון.
דוד קשני: הנהג אומר לנוסע: אין לך המשך, תרד ותשלם כסף.
דוד קשני: אני רוצה שתפתרו את הבעיה הזאת.
גבי נבון: זה ייפתר לך עכשיו.
דוד קשני: זה לא ייפתר, אני כבר דיברתי עם נהגים.
דוד קשני: קיבלתי תשובה משר התחבורה.
דוד קשני: הוא אמר שזו בעיה רצינית ודנים על זה.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נסכם את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שזה רק דיון בסיסי.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוד ניפגש סביב העניין הזה.
יהודה אלבז: אני מבקש לומר כמה מילים.
יהודה אלבז: קודם כל, תודה.
יהודה אלבז: אנחנו עושים עוד הרבה מאמצים שלא צוינו פה.
יהודה אלבז: למשל, במידע ובכל מיני שכבות של התייחסות לתחבורה ציבורית שאנחנו מנסים לשפר שלא היה פה זמן לציין אותם.
יהודה אלבז: אנחנו זקוקים לתמיכה.
קריאות: ניתן, וניתן אותה בהחלט.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, ועדת הכלכלה על חבריה מברכת על היוזמה לקיים רפורמה לאחר עשרות שנים של סטגנציה בתחבורה הציבורית בגוש דן.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה מבקשת שקיפות מרבית מחברת נתיבי איילון וממשרד התחבורה כלפי הציבור, כלפי נבחרי הציבור, באמצעות האינטרנט, באמצעים נוספים לגבי פרטי השינויים והמצב החדש.
כרמל שאמה-הכהן: חשוב שיובא לידי הציבור כי במהלך חודש אוקטובר ייבדקו התלונות שהתקבלו מהציבור בנושא השינויים במערכת קווי האוטובוסים.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה תקיים בסמוך למועד זה ישיבה מרוכזת לעניין התלונות הספציפיות, ומסקנות משרד התחבורה לגביהן.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ממליצים לקיים ישיבה עם נציגי ארגון מוניות השירות, ולוודא כי לא תהיה פגיעה בסדרי התחבורה במוניות השירות ובהכנסות הנהגים.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מודים לכל מי שהשתתף בדיון, תודה רבה.
כרמל שאמה-הכהן: צהריים טובים, אנחנו פותחים את הישיבה השנייה היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: לכבוד יום ירושלים עומד על סדר-היום נושא שהוא קצת כאוב מבחינת העיר ירושלים, וגם מבחינת מדינת ישראל בהיות ירושלים בירת ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: הנושא הוא מצוקת הדיור בעיר ירושלים.
כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה, קודם כל, להודות לראש העיר ולסגנו.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד הוא לנו שאתם מגיעים לוועדה, ואנחנו מברכים על כך.
כרמל שאמה-הכהן: למעשה, כל מדינת ישראל סובלת היום ממצוקת דיור.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, ירושלים סופגת וסובלת מכמה דברים חיצוניים ופנימיים שמגבירים את המצוקה.
כרמל שאמה-הכהן: ראשית, עלויות פיתוח הקרקע בירושלים הן מן הגבוהות בארץ בגלל המבנה הטופוגרפי של העיר.
כרמל שאמה-הכהן: שנית, הסערות במישור הבין-לאומי משפיעות לפעמים בצורה לא עניינית על התכנון ועל הבנייה בעיר ירושלים ועל היצע הקרקעות.
כרמל שאמה-הכהן: זה מביא לכפל נטל גם על מוסדות התכנון שגם כך לא סובלים בארץ מיתר יעילות.
כרמל שאמה-הכהן: הדבר הזה משתרשר עד הזוג הצעיר שמעוניין לגור בירושלים או לעבור לגור בירושלים, והעלויות מכבידות שבעתיים.
כרמל שאמה-הכהן: למרות שאנחנו מקיימים דיון נוסף בנושא יום ירושלים בימים הקרובים, ביקש ראש העיר באופן מיוחד, כשהבקשה הועברה על-ידי סגנו, להביא את הנושא הזה לסדר-יומה של ועדת הכלכלה, ועל אף העומס נענינו באמת בכבוד ובאהבה לעניין.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני ראש העיר, תציג את העניין בבקשה.
ניר ברקת: קודם כל, תודה רבה, כבוד היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, סגני ראש העיר, חברי מועצה.
ניר ברקת: יושבים כאן מנכ"ל העירייה, ראש הסגל וצוות מקצועי נרחב גם מהוועדה מהמחוזית וגם מעיריית ירושלים, וכן אנשים נוספים שבאו לכבד את הוועדה שמכבדת אותנו.
ניר ברקת: זהו בהחלט יום חג לעיר ירושלים.
ניר ברקת: אני כל הזמן אומר שאם היינו צריכים לשאול את אבות אבותינו, ואת הסבא של הסבא שלנו, האם הם היו יכולים לדמיין בכלל את ירושלים ביום חגה בשנת תשע"א, אין לי ספק שהם לא היו מאמינים שירושלים נראית כפי שהיא היום, וזאת בלא לבטל את האתגרים הגדולים שיש לנו במימוש הפוטנציאל של העיר.
ניר ברקת: לפני שנצלול לנושא הדיור לכלל המגזרים בעיר ירושלים חשוב שנזכור דבר אחד.
ניר ברקת: אנחנו באים עכשיו מדיון דומה בוועדת הפנים של הכנסת סביב האתגרים המשותפים בעיר ירושלים.
ניר ברקת: אנחנו צריכים לזכור שהאתגר בירושלים הוא לא רק בבניית יחידות דיור, אלא הוא גם בפיתוחה הכלכלי של העיר ירושלים.
ניר ברקת: יש להיענות לאתגר הגדול של הפיכת ירושלים למוקד עלייה לרגל ברמה בין-לאומית.
ניר ברקת: ראוי שירושלים תדע ותתפתח כלכלית.
ניר ברקת: למען האמת, ועל מנת שיהיה ברור לכולם, היחס בין שטחי מסחר, בין שטחי משרדים למגורים בשכונות הקיימות, הוא לא טוב היום בעיר ירושלים.
ניר ברקת: הצורך במלונאות למגורים הוא לא טוב.
ניר ברקת: שטחי ציבור בכלל, כמות כיתות לבתי-ספר, מבני ציבור, טיפות חלב ובתי-כנסת, מתנ"סים – יחס השטחים החומים לבנייה למגורים במקום הקיים הוא לא מספיק טוב.
ניר ברקת: כשאנחנו מתכננים את העיר קדימה, אנחנו צריכים לגזור גם התחדשות עירונית.
ניר ברקת: כשאנחנו אומרים "התחדשות עירונית", אנחנו מדברים גם על סגירת פערים.
ניר ברקת: אנחנו לא  מדברים רק על תוספת שכונות חדשות, ולא רק על ציפוף למגורים, אלא על ראייה הרבה הרבה יותר רחבה של צורכי העיר.
ניר ברקת: כרמל, לקחתי אותך לסיבוב למטה, ואני אשמח אם חברי הכנסת יעשו סיבוב קטן למטה.
ניר ברקת: יש לנו תערוכה קטנה של היקפי הפרויקטים.
כרמל שאמה-הכהן: מומלץ.
יעקב כץ: אפילו בבתי החרדים ראינו את הקומה השלישית מתחת לאדמה, למטה.
ניר ברקת: אני מדבר על המסה הקריטית של הפרויקטים הציבוריים שאנחנו מקדמים בעיר ירושלים במטרה לשנות את היחס שעליו דיברתי, וזה אולי קצת קונטקסט ורקע לראייה קצת יותר רחבה כשאנחנו מדברים על פתרונות דיור.
ניר ברקת: בירושלים יש לנו שלושה מגזרים עיקריים, והמערכת העירונית אמונה להסתכל עליהם קדימה, ולתכנן בראייה רחבה מתן היצע פתרונות דיור.
ניר ברקת: היום בירושלים יש 800,000 תושבים, ואנחנו צופים שירושלים תצמח ותתפתח לכמיליון נפש בעוד 20 שנה פלוס מינוס.
ניר ברקת: מתוך הנחה שהצמיחה הזאת תהיה פרופורציונית לאחוז האוכלוסייה, הצמיחה הזאת מצריכה אותנו לייצר או לנהל או לוודא שמתווספות לעיר ירושלים 50,000 יחידות דיור ביחס לאוכלוסייה: שליש למגזר הערבי, שני שליש למגזר היהודי.
ניר ברקת: עושים את זה באמצעות ציפוף, באמצעות התייעלות בשכונות הקיימות, תוך כדי השלמת פערים ציבוריים, ועושים את זה תוך הרחבת שכונות קיימות.
ניר ברקת: עיריית ירושלים נכנסה לתהליך מאוד מוסדר של תכנון שכונה אחרי שכונה במזרחה של העיר מתוך ידיעה שיש לעיתים פערים אדירים בין המציאות לתכנון.
ניר ברקת: בהיעדר תכנון חכם, המציאות טפחה לנו על הפנים.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על סדר גודל של בין  20,000 ל- 30,000 מבנים במזרח העיר שהם ללא רישיון, לא חוקיים.
ניר ברקת: זוהי בעיה מערכתית שמסבירה שהצורה בה התנהלה המערכת העירונית והמדינה עד היום, נכשלה וצריך לשנות כיוון.
ניר ברקת: אנחנו התחלנו בתכנון של שכונה אחרי שכונה.
ניר ברקת: סיימנו את התכנון בסילוואן, והוא הוצג כאן בוועדה וגם בוועדת הפנים.
ניר ברקת: זה עבר בוועדה המקומית לתכנון ובנייה בלי אף התנגדות.
ניר ברקת: כלל סיעות הבית הבינו את חשיבות העניין – בין אם תמכו, בין אם נמנעו – ואנחנו היום מתכננים כשבע שכונות במזרח של העיר.
קריאה: ליהודים, כן?
ניר ברקת: לתושבים.
ניר ברקת: למי שרוצה – אנחנו לא נכנסים לשאלה האם הם יהודים או לא יהודים.
ניר ברקת: אני חייב לומר שיש שכונות חרדיות שממש הפכו לקונטיינר למגורים.
ניר ברקת: יש שם פער אדיר בצורך במבני ציבור, בכיתות לימוד, בבתי-כנסת וכיוצא בזה.
ניר ברקת: אנחנו מובילים שם שינוי חשיבתי גם מול הממשלה ומול ממ"י.
ניר ברקת: לצערי, מינהל מקרקעי ישראל אמון על מקסום רווחים.
ניר ברקת: אנחנו צריכים לעשות הפוך ולהשקיע בסגירת פערים במבני ציבור בשכונות.
ניר ברקת: המאפיינים שאני מתאר הם לא רק פר-מגזר, אני נותן דוגמאות דרך המגזר החרדי.
ניר ברקת: יש לנו אתגר מאוד מאוד גדול בשכונות המגזר הכללי ביצירת התחדשות עירונית.
ניר ברקת: אני עובר למדיניות העירונית ליצירת דירות והכנסת דירות לשוק.
ניר ברקת: אנחנו יודעים כי מחיר הדיור במגזר הכללי ובמגזר החרדי נקבע בשוק הפרטי.
ניר ברקת: כחברי כנסת, כמערכת עירונית אנחנו יכולים להחליט מה שאנחנו רוצים.
ניר ברקת: בסוף זה עניין של היצע וביקוש כיוון שהמסה הגדולה של הדירות עוברות לשוק הפרטי.
ניר ברקת: ולכן, האתגר הגדול שלנו זה לייצר תהליכים שמכניסים דירות לשוק.
ניר ברקת: אני רוצה לציין שלוש שיטות עיקריות שבהן פועלת העירייה.
ניר ברקת: השיטה הראשונה היא טיפול בדירות הרפאים.
ניר ברקת: יש לנו כ-9,000 כאלה בעיר ירושלים.
ניר ברקת: זו מסה קריטית אדירה של דירות שנרכשו על-ידי תושבי חו"ל, וברוב השנה הן לא בשוק.
כרמל שאמה-הכהן: אלו כלים יש לך לטפל בהן?
ניר ברקת: היעד שלנו הוא קודם כל לשווק ולשכנע את בעלי הדירות בחו"ל שהם צריכים לתת את הדירות שלהם לצעירים וכיוצא בזה.
יעקב כץ: הם מגיעים פעמיים, שלוש פעמים, או ארבע פעמים בשנה.
ניר ברקת: נכון מאוד, וזה לא ביג דיל.
ניר ברקת: כשהתחלנו לדבר עם הציבור הזה של בעלי הדירות מחו"ל, הם אמרו לנו: גם אם אנחנו רוצים, אנחנו לא יודעים מה לעשות.
ניר ברקת: יצאנו לסדרה של מכרזים, והיום יש כמה חברות שזכו במכרז עם הרשות לפיתוח ירושלים שהיא הזרוע של המדינה ושל העירייה בתהליך הזה.
ניר ברקת: היום יש להם כתובת לטיפול בדירה שלהם.
ניר ברקת: אני מצפה והייתי רוצה לראות שמספר הדירות שנכנס לשוק גדל.
ניר ברקת: יש כאן מקום לחוקים ולתקנות על מנת לסייע לנו בתהליך.
ישראל אייכלר: האם יש חברות ניהול?
ניר ברקת: כן, עכשיו יש.
ניר ברקת: יש חברות שזכו במכרז, והיום יש כתובות לתהליכים האלה, לשמחתנו הרבה.
ניר ברקת: בפסח אנחנו מתכוננים לתהליך של שיווק, יש לנו כמה לידים.
ניר ברקת: אני מעריך שבאמצעות קצת גזרים וקצת מקלות, ניתן יהיה לממש מספר גבוה יותר של דירות כאלה ולשים אותם בשוק.
ניר ברקת: התהליך השני הוא תהליך של רה-איזור.
ניר ברקת: בתערוכה למטה אנחנו מראים איך אנחנו בונים 13 מגדלים גדולים בכניסה לעיר שרובם ככולם למשרדים ולמלונאות.
ניר ברקת: גם במרכז העיר אנחנו עולים לגובה עם מגדלים רבי קומות למשרדים.
ניר ברקת: היעד שלנו הוא להסיט יותר ויותר דירות מגורים שבהם יש משרדים באמצעות מקלות וגזרים או גזרים ומקלות, ולהציע למשרדים להשתדרג ולעבור למגדלי משרדים, ולפנות את דירות המגורים לייעוד המקורי שלהם.
יעקב כץ: אבל, זה ייקח עוד כמה שנים.
ניר ברקת: ודאי, כל תהליכים של דיור הם תהליכים שלוקחים זמן.
ניר ברקת: אבל, אני מדבר על התהליכים שאנחנו מובילים בעירייה.
ניר ברקת: אני חייב לומר שיש לנו למעלה מ-3,000 דירות כאלה בעיר ירושלים.
ניר ברקת: בניית מאות אלפי מטרים מרובעים למשרדים בעיר ירושלים תאפשר תוספות, ותייצב את כלכלת העיר, וזה גם מייצר הזדמנות טובה מאוד לעשות סדר מחודש לפי התכנון המקורי של שכונות המגורים.
ישראל אייכלר: האם יש מחסור במשרדים בירושלים?
ניר ברקת: כן, ודאי.
ניר ברקת: הוא גדול מאוד - תיכף אפרט.
ניר ברקת: הנושא הבא הוא דיור בר-השגה.
ניר ברקת: אנחנו מבינים היום שכדי לצופף את העיר צריך לייצר מודלים כך שליזמים יהיה כדאי להיכנס.
ניר ברקת: כמי שבא מהמגזר הפרטי, אני אומר שלא העירייה ולא המדינה יודעות ליזום.
ניר ברקת: אנחנו צריכים לאפשר ליזמים בשוק הפרטי לייצר כדאיות כלכליות, ושיהיה פינוי-בינוי, שיהיה ציפוף.
ניר ברקת: הפילוסופיה הטוענת "אנחנו נעשה את זה" היא לא הגישה הנכונה.
ניר ברקת: הגישה הנכונה, לתפיסתי, היא לשבת, וזה מה שעשינו.
ניר ברקת: ישבנו בשולחן אחד עם התאחדות הקבלנים ועם הצעירים, ובנינו מודלים לדיור בר-השגה שקל לגרום להם להמריא, לתפיסתנו.
ניר ברקת: נכון להיום, הם עדיין יושבים בבירוקרטיה המשפטית של משרד הפנים/משרד השיכון, ואנחנו חייבים לחלץ שם פקקים.
ניר ברקת: לתפיסתנו, יש לנו היום מודלים כשאנחנו יודעים איפה ומה צריך לעשות בשביל שהתאחדות הקבלנים תוכל לעשות זאת.
ניר ברקת: הם אומרים לנו: כן, את זה אנחנו מוכנים לעשות.
ניר ברקת: אנחנו בעירייה מאמינים שזה מה שצריך לעשות.
ניר ברקת: אנחנו צריכים גם לאתר איפה.
ניר ברקת: אנחנו נאפשר למגזר הפרטי ליזום תחת רגולציה, ולא ניתן לשוק הפרטי לעשות מה שהוא רוצה.
ניר ברקת: אנחנו רוצים לוודא שחלק הדירות מותאמות לצעירים מראש.
ניר ברקת: כלומר, בגודל המתאים, במחיר המתאים.
ניר ברקת: כי אם נמשיך לאפשר לשוק הפרטי לבנות ב-7,000 – 10,000 דולר למטר דירות של 100 – 150 מטר, אין שום סיכוי שהדירות האלה ישמשו את הצעירים.
רן מלמד: דיור בר-השגה הוא לא רק לצעירים, אדוני ראש העיר.
ניר ברקת: אני יודע, תן לי לסיים, בבקשה.
ניר ברקת: לכן, אנחנו אומרים שחלק מדיור בר-השגה הוא כזה.
ניר ברקת: אנחנו מאמינים שאנחנו כרגולאטור, יחד עם המדינה, צריכים לעשות סדרה של פעולות שמראות את האור בקצה המנהרה, שמראות איך מצד אחד אנחנו מסתכלים גם על הצדדים הכלכליים של העיר.
ניר ברקת: אני רוצה להזכיר שהסיבה שצעירים עוזבים את העיר היא לא רק דיור.
ניר ברקת: זה קודם כל פרנסה ותעסוקה.
ניר ברקת: בתכנון העירוני שלנו אנחנו נותנים דגש ליצירת מסה קריטית ועל היכולת של כלכלת העיר ירושלים להתאושש ולייצר יותר מקומות עבודה.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על שדרוג איכות החיים באמצעות מסה קריטית של פרויקטים בתחום התרבות, הספורט, בתחום איכות החיים של התושבים, כשלצד זה ציפוף, הרחבת שכונות, תכנון מחודש.
ניר ברקת: בגדול זה הכיוון שאליו אנחנו הולכים.
ניר ברקת: היה לי חשוב להתעכב קצת על הקונטקסט הרחב יותר.