GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר ימין: זאת הסיבה – לא מכיוון שהם נמצאים בסעיף 15, אלא משום שבסעיף קטן (ג)(1) למשל קובע עיצום כספי בסכום מאוד גבוה – וזה כמובן לא רלוונטי כאן – של 1.5 מיליון שקלים על מי שמפר את הוראות סעיף 5 או 8., למשל.
אסף תכלת: סעיף 5א שעניינו מסירת מידע על עמלות- -
ניר ימין: אבל גם שם יש עיצום כספי.
ניר ימין: בסעיף 11א(ב)(1), ששם מדובר אמנם על חצי מהסכום – 750 אלף שקלים – אבל זה רק כדי להסב את תשומת לב הוועדה שיש סנקציות אחרות, לא הכול נשלח לסעיף השיעורי של סעיף 15.
מיכל שמואלי: אבל בהצעה המקורית שהייתה בכלל תיקון של פקודת השטרות בכלל לא היה פלילי ולא היה סנקציות ולא שום דבר.
מיכל שמואלי: עכשיו העבירו את זה לאכסניה אחרת, אז לא צריך בגלל זה להפוך את זה להפוך את זה- - -
ניר ימין: זה לא בגלל זה.
ניר ימין: סעיף שאין לו הוראה חוץ מאשר הוראה נזיקית של הפרת חובה - - - נראה לי שאפשר להשאיר ככה, אבל צריך לפחות לדון ולהתייחס לעניין.
פניה קירשנבאום: אני באמת חשבתי שזה צריך להיות באכסניה אחרת, ואנחנו דיברנו על זה בפקודת הצ'קים.
פניה קירשנבאום: אם הלשכה המשפטית החליטה להעביר את זה לאכסניה חדשה, ושם מדובר על קנסות או על אכיפה, אז לדעתי, אתם הצעתם להעביר את זה, ולכן תנו תשובות איך אתם חושבים שזה יהיה.
אסף תכלת: אנחנו סבורים שההוראה הזאת היא אזרחית במהותה.
אסף תכלת: חוק הבנקאות (שירות ללקוח) מאפשר בסעיף 15 לבן אדם שנפגע בגלל אי עמידה בהוראות החוק - -
פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שזאת השאלה.
פניה קירשנבאום: השאלה היא לא כזאת.
פניה קירשנבאום: השאלה היא אם יתברר שהלקוח בא ולא הוצע לו צ'ק משורטט ובעקבות זה הוא נפגע מהצ'ק – מי נושא באחריות ומהי אחריות?
אסף תכלת: הוא יוכל לבקש פיצויים.
פניה קירשנבאום: הרי על זה מדובר.
פניה קירשנבאום: זאת שאלת השאלות לדעתי עכשיו.
ניר ימין: אבל עורך דין תכלת צודק שהעניין הזה מוסדר בסעיף 15 שעניינו פיצויים.
ניר ימין: אני אקרא אולי את הסעיף כדי שיהיה גם לפניכם- -
פניה קירשנבאום: פיצויים שהבנק משלם ללקוח?
ניר ימין: אני אקרא את זה ואסביר: "דין נזק שנגרם לאדם על-ידי עבירה על הוראות חוק זה או על כל תקנה שניתנה לפיו כדין נזק שמותר לתבוע עליו פיצויים, על-פי פקודת הנזיקין, ולעניין סעיף זה אין נפקא מינא אם הנזק נגרם במישרין או בעקיפין, אם הנזק הוא בחסרון כיס או במניעת רווח, אם עובר העבירה עמד לדין פלילי ואם לאו או אם עובר העבירה לא התכוון לגרום את הנזק או לא יכול היה לראותו מראש".
ניר ימין: האמת היא שכשאני קורא את הסעיף אנחנו לא מגדירים את זה כעבירה, ולכן סעיף 15 בכלל לא יחול כי הוא אומר: "דין נזק שנגרם לאדם על-ידי עבירה על הוראות חוק זה"; כשסעיף 5ג המוצע לא נקבע כעבירה אני לא חושב שגם סעיף 15 יחול.
רונן רגב כביר: יש בעיה הרבה יותר מהותית עם המנגנון הזה, ברשותך.
רונן רגב כביר: צריך לזכור על מי אנחנו מדברים: אנחנו מדברים על אוכלוסיה מאוד לא מודעת לזכויותיה, מאוד לא יודעת להתמודד גם מול ספק שלקח צ'ק ונעלם, קל וחומר מול בנק שעכשיו אתה צריך לא רק להוכיח את הבעיה שלא סיפקו לך את הצ'קים הבלתי סחירים, אלא גם מדוע הלקוח לא טרח לצמצם את נזקיו והפך את הצ'ק לבלתי סחיר בעצמו.
רונן רגב כביר: אנחנו מדברים פה על מי שיהיו נציגי הבנקים מול אותם אנשים.
רונן רגב כביר: לתלות את יהבנו באכיפה אזרחית בלבד בלי שום הסדר מנהלי – נראה לא הגיוני.
אסף תכלת: מספר הערות בנושא הזה.
אסף תכלת: אני לא בטוח שהפרשנות שעורך הדין ימין הציע היא פרשנות נכונה; מאחר שמדובר גם על עבירה אני לא בטוח שמדובר על עבירה, אלא על עבירה על הוראות.
אסף תכלת: הכוונה היא הפרה.
אסף תכלת: ככה אנחנו מבינים כי גם בהמשך מדובר על עבירה על כל תקנה שניתנה לפיו.
אסף תכלת: השאלה המהותית יותר היא מהם מנגנוני הפיקוח.
פניה קירשנבאום: מכיוון שאנחנו מכירים את מנגנון הפיקוח של המערכת הבנקאית שהוא פיקוח צמוד וטוב, ואין איתו בעיות בדרך כלל, אנחנו סומכים על רמת הפיקוח.
פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שאמורה להיות עם זה בעיה.
רן מלמד: אבל אולי אפשר לנצל את ההזדמנות שכבר מעבירים את החוק היפה הזה, ולדאוג לכך שגם אם הוא נכנס בעוד ארבעה חודשים – שמי שהיום לוקח צ'קים או כבר יש לו כמויות גדולות של צ'קים לא סחירים – שהבנקים יפנו ויגידו שיחליפו לו אותם.
פניה קירשנבאום: הוא לא צריך להדפיס – הוא יכול לעשות שני פסים ולכתוב שזאת הוצאה לבנקים.
פניה קירשנבאום: כל פנקס צ'קים עולה כסף, אני אכניס עכשיו את הצרכנים להוצאות?
פניה קירשנבאום: זה ממש לא.
כרמל שאמה-הכהן: יש גבול לכל תעלול.
כרמל שאמה-הכהן: שהבנקים יעשו את מה שהם צריכים לעשות, הם לא בנויים לעשות recall על פנקסי צ'קים.
אסף תכלת: אנחנו לא חושבים שסנקציה פלילית- - -
רונן רגב כביר: אין פה עניין של סנקציה פלילית, יש פה עניין של מודעות של הציבור.
רונן רגב כביר: אסף תכלת:     	את המודעות של הציבור צריך לתקן באמצעים של הסברה.
פניה קירשנבאום: אז זה באמת מתפקידה של הרגולציה.
פניה קירשנבאום: היו"ר כרמל שאמה:     	אנחנו צריכים לסיים.
ניר ימין: שתי הערות אחרונות: אחת לעניין של הביטוי "טפסים" שאתם מבקשים להשתמש בו מחוק צ'קים ללא כיסוי.
ניר ימין: בהוראה 431 של ניהול בנקאי תקין מדובר על "פנקסי צ'קים".
ניר ימין: אתם עדיין חושבים שזה צריך להיות "טפסי צ'קים"?
מיכל שמואלי: יש לקוחות מדפיסים לעצמם לבד את הטפסים של הצ'קים וזה לאו דווקא פנקסים.
מיכל שמואלי: לכן המילה "טפסים" נראית לי יותר מתאימה.
מיכל שמואלי: זה לא ממש משנה - - -
ניר ימין: כן, אבל להיות מדויקים במינוח.
אסף תכלת: היה נראה לנו שטופסי צ'קים זה ביטוי שנקוט בחוק ולא בחקיקת משנה, ששם זה באמת "פנקסים".
אסף תכלת: אז באמת יש פה חוסר קוהרנטיות.
אסף תכלת: צריך לשעות את זה גם בכותרת.
ניר ימין: וגם להוריד את המילים "למוטב בלבד" שלא משמשים בהם בחוק.
טל הראל: את 431 בנק ישראל יתקן לאור התיקון הזה ויתאים אותו, כמובן, לרוח הדברים.
טל הראל: אנחנו רואים אותנו כגוף - - - בכל הנושא של ההסברה - - -
ניר ימין: לא, ודאי, פשוט אמרתם קודם שזה נלקח מחוק צ'קים ללא כיסוי, וגם ביחד הם חיים – גם בהוראת ניהול בנקאי תקין וצ'קים ללא כיסוי, והמינוחים שונים.
ניר ימין: לכן רציתי לדעת- -
טל הראל: אולי נשנה את זה עכשיו.
ניר ימין: דבר אחרון: בהגדרה של "יחיד – מי שאינו תאגיד" – השאלה היא מדוע אתם מגדירים כתאגיד דווקא את הגופים האלה, את הישויות האלה: חברה, שותפות וכולי.
ניר ימין: זה כדי לצמצם את ההגדרה של תאגיד?
פניה קירשנבאום: אבל הם צמצמו את זה, הם אמרו: יחיד שאינו תאגיד.
ניר ימין: אבל כתאגיד הם הגדירו רק תאגידים מסוימים, לא כל תאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: מה השאלה, אדוני היועץ המשפטי?
פניה קירשנבאום: ההגדרה של יחיד לעומת תאגיד.
ניר ימין: יחיד הוא מי שאינו תאגיד, וההצעה שהעבירה הממשלה היא להגדיר תאגיד ברשימה של גופים, לא כל תאגיד, אלא רק "חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותמנית".
כרמל שאמה-הכהן: מה לא נכלל פה?
מיכל שמואלי: סליחה, זה גם צריך להיות שותפות רשומה, לדעתי, כי שותפות סתם זה יכול להיות גם שני אנשים.
מיכל שמואלי: זה גם שותפות.
קריאה: נכון, את צודקת.
כרמל שאמה-הכהן: להוסיף את זה להגדרת תאגיד – "שותפות רשומה"?
כרמל שאמה-הכהן: מה עוד חסר לך פה בהגדרה של תאגיד?
טל הראל: העניין הוא שבכל מיני חוקים יש הגדרה של תאגיד.
טל הראל: ניסינו לפנות לאיזשהו חוק ופנינו לחוק צ'קים ללא כיסוי / תקנות צ'קים ללא כיסוי כדי לחפש מקום שיש בו הגדרה לתאגיד, ומשם לקחנו.
טל הראל: כי בכל חוק מצאנו משהו אחר.
טל הראל: יש בהחלט מקום להרחיב את זה.
ניר ימין: אבל אני רק אציין שבחוק הבנקאות (שירות ללקוח) עצמו ברפורמה שהייתה לגבי הפיקוח בעמלות, בסעיף 9ט(ו) בהגדרה של לקוח הוגדר: "לקוח – יחיד וכן תאגיד שהוא עסק", אבל לא מוגדר איזה סוגים של תאגידים, איזה ישויות משפטיות מסוימות בתוך ההגדרה של תאגיד נכללות פה.
ניר ימין: אם אין לכם כוונה לצמצם לתאגידים מסוימים דווקא, הייתי פשוט כותב "יחיד שאינו תאגיד" בלי להגדיר איזה סוגים של תאגידים רוצים לכלול כאן.
אסף תכלת: - - -
ניר ימין: כן, אלא אם כן יש סיבה מיוחדת שבשלה אתם מציעים דווקא את התאגידים האלה להכניס.
פניה קירשנבאום: אני מסכימה איתך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כבר צריכים לקבל החלטות, חברים.
כרמל שאמה-הכהן: הזמן נגמר.
מיכל שמואלי: אם מונים את - - - צריך שותפות רשומה.
פניה קירשנבאום: אם אתם מתחילים למנות את זה אתם בטוח תפספסו שם מישהו.
פניה קירשנבאום: אז תשאירו את זה "יחיד שאינו תאגיד".
פניה קירשנבאום: אז תרחיבו את התאגיד בהגדרה.
מיכל שמואלי: מה שעשו בזמנו בעמלות זה היה אחרי הרבה עבודה ובדיקה.
מיכל שמואלי: אני מודה שאני לא מכירה את זה, אבל יש שם הגדרה של תאגיד באיזשהו מקום.
ניר ימין: אולי במקום אחר.
ניר ימין: אני מודה שהסתכלתי ולא ראיתי.
ניר ימין: אני אקרא את סעיף קטן (ו) של 9ט ובסעיף 9י: "לקוח" – יחיד וכן תאגיד שהוא עסק כפי שקבע הנגיד בכללים בשים לב למחזור העסקים שלו".
ניר ימין: אבל הנגיד קובע מהו עסק, לא מהו תאגיד.
מיכל שמואלי: אבל אין הגדרה של תאגיד?
ניר ימין: אני לא זוכר שראיתי.
רונן רגב כביר: זאת לא הייתה הלוגיקה.
רונן רגב כביר: הקביעה של הנגיד הייתה- - -
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאתם יכולים לדון על הנקודה הזאת גם עד מחר, אז אנחנו נחליט.
אסף תכלת: אני חושב שאנחנו יכולים לוותר על הגדרת תאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: אז ויתרנו.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שרצינו, אז כבר הסכמנו.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1, ומחקנו הגדרת תאגיד.
כרמל שאמה-הכהן: היו עוד שינויים, אדוני היועץ המשפטי?
ניר ימין: רק בכותרת השוליים במקום "פנקסי" – "טפסי צ'קים", וכמובן, הכותרת של הצעת החוק.
ניר ימין: התחילה ב-1 באוקטובר.
כרמל שאמה-הכהן: אז נצביע על הכול מההתחלה ועד הסוף לשינויים שקראתי לפרוטוקול, כולל סעיף התחילה מ-1 באוקטובר 2011.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד הצעת החוק – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת גדעון עזרא הגיע עכשיו, אז הוא לא יודע על מה מדברים.
כרמל שאמה-הכהן: הוא לא משתתף בהצבעה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כביכול התקבל פה-אחד.
כרמל שאמה-הכהן: זאת באמת בשורה.
פניה קירשנבאום: תודה רבה ליושב ראש.
כרמל שאמה-הכהן: כל הכבוד, חברת הכנסת קירשנבאום.
כרמל שאמה-הכהן: זאת בשורה צרכנית אמיתית לצרכני ישראל.
כרמל שאמה-הכהן: פותחים ישיבה שלישית היום של ועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום בקשות לדיון מחדש של תקנות עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (התניית אישורים – שכר מינימום), התש"ע-2010, ותקנות עידוד השקעות הון (התניית אישורים – שכר מינימום), התש"ע-2010.
צפריר נוימן: צהריים טובים.
צפריר נוימן: מה שאנחנו מביאים היום זה תיקון טכני לחוק עידוד השקעות הון והחוק לעידוד מחקר ופיתוח, שידוע בכינויו חוק המו"פ.
צפריר נוימן: מכוח החוק יש אפשרות לשר התעשייה, המסחר ותעסוקה להתקין תקנות בנוגע להתניית הסיוע שניתן במסגרת כל אחד מהחוקים הללו בנוגע לחברות שלא שומרות על חוק שכר מינימום.
צפריר נוימן: הוראות כאמור הובאו לוועדה, נדונו בוועדה ב-6 למרץ ואושרו על ידי הוועדה.
צפריר נוימן: לאחר מכן, כשבדקנו את הנוסח וגם דיברנו עם היועץ המשפטי של הוועדה, יש כפילות מסוימת במסגרת הוראות החוק וההוראות של התקנות בנוגע לסמכויות של הוועדה, בנוגע לאפשרות שלהם לבטל כתבי אישור.
צפריר נוימן: סעיף 75 במסגרת חוק עידוד השקעות הון מאפשר לוועדה לבטל כתבי אישור של חברות שלא עומדות בהוראות של החוק והנספחים והכללים והתקנות שנקבעות, ובכלל זה הכללים שכאן, ויש תקנה מקבילה בחוק המו"פ, סעיף 45, ולכן הכפילות הזאת בין החוק שאומר את אותו דבר לבין התקנות, חקיקת משנה, שאומרת בדיוק אותו דבר.
צפריר נוימן: היא מיותרת ולכן אנחנו מבקשים לבטל את שני הסעיפים האלה בתקנות, כי יש כבר את הסמכות בחוק ממילא.
כרמל שאמה-הכהן: יש התנגדות שלנו?
ניר ימין: לא, אין התנגדות.
ניר ימין: רק לדייק, אלה לא הוראות זהות.
ניר ימין: בתקנות ההוראה היא מאוד לקונית ובשני החוקים ההוראה היא יותר רחבה.
כרמל שאמה-הכהן: נפתח את הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הבקשה לדיון מחדש, מי בעד הבקשה לדיון מחדש?
כרמל שאמה-הכהן: אין נמנעים, אין מתנגדים.
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה – בקשה לדיון מחדש אושר.
כרמל שאמה-הכהן: עכשיו, מה אתם רוצים למחוק?
צפריר נוימן: תקנה 3.
כרמל שאמה-הכהן: ובשני, איזו תקנה זו?
צפריר נוימן: גם 3.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים פעם ראשונה למחיקת תקנה 3 בתקנות עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (התניית אישורים – שכר מינימום), התש"ע-2010.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד בקשת המחיקה?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה על מחיקת תקנה 3  בתקנות עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה המחיקה אושרה   המחיקה אושרה.
כרמל שאמה-הכהן: עוברים לסעיף הבא.
כרמל שאמה-הכהן: בקשה למחיקת תקנה 3 בתקנות עידוד השקעות הון (התניית אישורים – שכר מינימום), התש"ע-2010.
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד מחיקת תקנה 3?
כרמל שאמה-הכהן: הצבעה - בקשה למחיקת תקנה 3 בתקנות עידוד השקעות הון הבקשה אושרה     הבקשות אושרו.
ניר ימין: אני רוצה להעיר, בלי קשר לתקנה 3. עברתי על הפרוטוקול לקראת הדיון היום וראיתי שבאיזה שהוא שלב במהלך הדיון עלתה השאלה האם לאשר את התקנות כהוראת שעה או לא כהוראת שעה, על ידך, והיועץ המשפטי של המשרד אמר שהוא צריך לבדוק את זה ורציתי לבקש הבהרה, ממך, אדוני.
ניר ימין: לדעתי זה לא דורש דיון מחדש, אלא רק הבהרה האם התקנות האלה אמורות להיות הוראת שעה או לא.
ניר ימין: אני לא ראיתי שהיתה הצבעה על העניין הזה בפרוטוקול והיתה התנגדות, כפי שהבנתי, מטעם המשרד והוכנסו אחר כך שינויים שביקשת.
ניר ימין: אני לא יכול להגיד בוודאות שזו ההחלטה שהיתה בישיבה הקודמת, לכן חשבתי להעלות את זה ולבקש הבהרה.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי הוראת השעה?
ניר ימין: רק לעניין הוראת השעה, האם הכוונה היתה שהתקנות האלה יהיו קבועות?
ניר ימין: אתם רוצים להתייחס לזה עכשיו?
צפריר נוימן: אני לא ידעתי שזה עדיין נושא שהוא תלוי ועומד.
צפריר נוימן: אני מבין שרצו שזה יהיה תקנות קבועות.
ניר ימין: כן, המשרד רצה שאלה יהיו תקנות קבועות והיועץ המשפטי הציג את העמדה של המשרד ש---
כרמל שאמה-הכהן: זה מהותי?
ניר ימין: זה לא מהותי, אבל רק כדי לדעת, להבהיר שמדובר בתקנות קבועות ולא הוראת שעה.
צפריר נוימן: אני יכול לבדוק את הנושא הזה עוד פעם עכשיו.
ניר ימין: לא, אבל הוועדה כבר יושבת ומחליטה, אז אי אפשר יהיה...
ניר ימין: ראיתי את זה היום במהלך הדיון.
ניר ימין: אני אציין שברישומים שלי אני לא כתבתי את זה כהחלטה כי לא התרשמתי שזו היתה ההחלטה של הוועדה, אבל מאחר שראיתי שזה עלה במסגרת הדיונים---
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שבסוף לא עשינו את זה הוראת שעה.
ניר ימין: זו גם ההשערה שלי, כי הם קיבלו הערות אחרות.
כרמל שאמה-הכהן: כן, אמרתי להם או כך או כך.
ניר ימין: נכון, וההערות שלך כן התקבלו.
כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את הישיבה הראשונה של ועדת הכלכלה היום.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: שינויים במערכת קווי האוטובוסים בגוש דן.
כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה זימנה את הישיבה בעיקר ללמוד ממשרד התחבורה על הרפורמה שאמורה לצאת לדרך בראשון ליוני, אם אינני טועה.
כרמל שאמה-הכהן: הרפורמה אמורה לשנות את התוואי של למעלה מ-50 קווים בגוש דן.
כרמל שאמה-הכהן: מדובר ברפורמה אחרי עשרות שנים שבהן מערכת התחבורה הציבורית בגוש דן פעלה באותו פורמאט.
כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שדרוש רענון במערכת, ואין ספק שכל רענון כזה לא יכול להתאים ל-100% מהצרכנים או להטיב עם 100% מהצרכנים.
כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא שהוא ייטיב עם מרבית הצרכנים, ושהפגיעה תהיה מידתית וראויה.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שהרפורמה יוצאת לדרך אחרי עבודת מטה של שנים ארוכים בשלבים כאלה ואחרים.
כרמל שאמה-הכהן: התלכדו כעת הנסיבות בהן שר מוכן להרים את הכפפה ולהוביל ולקחת את האחריות.
כרמל שאמה-הכהן: בדרך כלל שומעים לראשונה את טענות הנפגעים מהרפורמה או את אלה החושבים שהם עלולים להיפגע כתוצאה מהרפורמה.
כרמל שאמה-הכהן: אלו האינדיקציות שמקבלים חברי הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שהדברים הטובים יגיעו בשלב מאוחר יותר.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, כדי שחברי הכנסת יוכלו להבין גם את התלונות שמגיעות וגם לתת תשובות אמיתיות, אני חושב שעליהם להבין ולקבל הסבר מעמיק על יסודות הרפורמה, ומה המניעים לרפורמה, מה השיקולים ומה היתרונות.
כרמל שאמה-הכהן: כמו כן, אם יהיה עוד איזשהו שלב של מקצה שיפורים, השאלה היא מתי הוא אמור להיעשות?
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הערכה לגבי היישום.
כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שנתחיל בהצגת המצגת ואני כבר רואה שהעמוד הראשון מופיע.
כרמל שאמה-הכהן: אני יכול לומר שאני כבר למדתי אותה.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זכיתי לקבל מצגת פרטית כי ביקשתי ללמוד את זה לעומק.
כרמל שאמה-הכהן: כתושב העיר רמת-גן, וכנציג מחוז דן, אני מנקז אליי לא מעט משובים בעניין הרפורמה שמקבלת כרגע בעיקר ביטוי בתקשורת המקומית.
כרמל שאמה-הכהן: גם לי יש הערות, הן לא מהותיות.
כרמל שאמה-הכהן: אבל, אחרי המצגת ניגש לשלב הבא של הדיון.
כרמל שאמה-הכהן: נציג משרד התחבורה, בבקשה.
יהודה אלבז: שמי יהודה אלבז, ואני מנהל אגף תחבורה ציבורית.
יהודה אלבז: עוד מעט רותי תציג את עקרונות התוכנית בצורה די מפורטת.
יהודה אלבז: אני חושב שהרפורמה הזאת היא אחת מהמהפכות הגדולות שייעשו אי-פעם בתחום התחבורה הציבורית במדינת ישראל.
יהודה אלבז: עקרונות הרפורמה הם עקרונות שמקובלים בכל העולם.
יהודה אלבז: עבודת התכנון נעשתה לאחר עבודה מאוד מאוד מעמיקה של סקרים, של תחקור, של ספירות בסדר גודל חסר תקדים במדינת ישראל.
יהודה אלבז: אנחנו משתמשים בכלים התכנוניים המתקדמים בעולם, ואני חושב שהתוצאה היא תוצאה מיטבית ברמת התכנון שאנחנו יכולים לקבל היום.
יהודה אלבז: רותי מובילה את התכנון, והיא תציג את עקרונות התוכנית.
רות אמיר: שמי רותי אמיר, ואני ראש מינהל תחבורה ציבורית בחברת נתיבי איילון.
רות אמיר: נתחיל במצגת.
רות אמיר: למעשה, אנחנו מתייחסים לכל מטרופולין תל אביב שמשתרע מנתניה בצפון, אשדוד בדרום, מודיעין במזרח, והוא כולל כ-3.3 מיליון תושבים.
רות אמיר: מאידך, העיר תל אביב-יפו היא רק 400,00 תושבים.
רות אמיר: אבל, בעוד שבכל המטרופולין יש כ-900,000 נסיעות נוסע באוטובוסים ביום, כמחצית מהן מגיעות לעיר תל אביב.
רות אמיר: ככל שאנחנו מגיעים למרכז הרשת צפופה יותר, יש יותר שימוש באוטובוסים מעצם הצפיפות של שימושי הקרקע.
רות אמיר: בשביל לסבר את האוזן אומר כי במטרופולין תל אביב יש בנוסף ל-900,000 נסיעות נוסע באוטובוס, כ-120,000 נסיעות במוניות שירות, ועוד כ-70,000 נסיעות פנימיות במטרופולין ברכבת ישראל.
רות אמיר: כלומר, מרבית הנוסעים בתחבורה הציבורית נהנים משירותי האוטובוסים.
רות אמיר: תופעה נוספת שהתרחשה ב-15 השנים האחרונות היא פתיחת השוק למפעילים חדשים, והיום ברחבי המטרופולין פועלים לצד אגד ודן מפעילים חדשים כגון: קווים, מטרופולין, קונקס, סופרבוס, נתיב אקספרס, וחברות נוספות.
רות אמיר: התמריץ שלנו לעשות את התוכנית הזאת נובע מירידה מתמשכת בשימוש בתחבורה ציבורית.
רות אמיר: כאן אני מציגה ממצאים של שני סקרים גדולים שנעשו.
רות אמיר: סקר אחד נעשה על-ידי משרד התחבורה בשנת 94', וסקר שני בוצע על-ידינו ב-2008.
רות אמיר: כלומר, 14 שנים חלפו בין שני הסקרים.
רות אמיר: בעוד שאוכלוסיית המטרופולין גדלה ביותר מ-800,000 תושבים, מספר הנסיעות נוסע באוטובוס האבסולוטי ירד בכ-5%, מ- 950,000 ל-900,000.
רות אמיר: למעשה, יחס נסיעות לתושב ירד בכ-25%.
רות אמיר: כפי שיהודה אלבז ציין לפניי, אנחנו רוצים לחולל שינוי, ורוצים להפוך את מערכת התחבורה הציבורית לאטרקטיבית יותר, לבלום את הירידה בשימוש, ולעודד אנשים לעבור לתחבורה הציבורית ולהשתמש בה.
רות אמיר: מטרת הפרויקט הזה היא להפוך את המערכת לאטרקטיבית.
רות אמיר: אני רק אציין שהיום כ-99% מהנוסעים באוטובוסים בגוש דן הם אנשים שעל-פי הסקרים שלנו או שאין להם רישיון נהיגה, או שאין להם רישיון רכב, אין להם נגישות לרכב, ונוסעים למעשה בלית ברירה.
רות אמיר: אנחנו לא מצאנו כמעט אנשים שמשאירים את הרכב בבית, ומיוזמתם נוסעים באוטובוסים.
רות אמיר: אנחנו רוצים לשנות את זה.
רות אמיר: אנחנו רוצים שגם אנשים בעלי רכב ישאירו את הרכב בבית וייסעו לעבודה ולסידורים אחרים באמצעות אוטובוסים.
רות אמיר: הבעיות במערכת הקיימת – קודם כל, אני אומר כי חברות האוטובוסים דן ואגד מפעילות מערכות שיש להן הרבה מאוד יתרונות.
רות אמיר: אבל, יש גם חסרונות.
רות אמיר: אנחנו היום רוצים לעשות איזשהו רענון כולל של המערכת.
רות אמיר: הבעיות מתמקדות, קודם כל, בתדירויות נמוכות, בעיקר מחוץ לשעות השיא.
רות אמיר: בשעות הבוקר יש אומנם תדירות גבוהה ליעדים מרכזיים, למרכז תל אביב.
רות אמיר: אבל, בשעות השפל ובכיוונים האחרים יש תדירויות נמוכות יותר.
רות אמיר: המערכת היא מאוד קשה להתמצאות, היא למעשה נבנתה תלאי על תלאי לאורך השנים עם פיתוח שימושי הקרקע.
רות אמיר: לא נעשתה, למעשה, בחינה מערכתית כמו שאנחנו פה עשינו והולכים לשנות בצורה גורפת את כל רשת האוטובוסים.
רות אמיר: התוצאה היא שיש היום ריבוי של קווים וחלופות – קווים מאוד מפותלים.
רות אמיר: למעשה, מרביתם רב תכליתיים.
רות אמיר: הם עושים גם שירות מקומי, גם שירות ראשי.
רות אמיר: יש צפיפות גדולה בחלק מן הקווים, ויש חוסר התאמה בין צרכים למעשה של הנוסעים לבין פריסת האוטובוסים כפי שהיא קיימת כיום.
רות אמיר: כפי שיהודה ציין, אנחנו התבססנו על סדרה של סקרים גדולים בסדר גודל שלא נעשה קודם בארץ.
רות אמיר: אנחנו ערכנו סקר נוסעים באוטובוסים הגדול ביותר שנעשה בארץ.
רות אמיר: דגמנו כ-14,000 נסיעות אוטובוס מתוך 26,000 נסיעות אוטובוס יומיות במטרופולין.
רות אמיר: קיבלנו כ-300,000 שאלונים מנוסעים כאשר במטרופולין יש כ-450,000 נוסעים ביום.
רות אמיר: קיבלנו שאלונים מבערך שני שליש מהנוסעים שבהם הם פרטו נתונים על מוצא ויעד הנסיעה שלהם.
רות אמיר: ספרנו עולים ויורדים, זמני נסיעה, אמצעי תשלום, ומספר מעברים.
רות אמיר: למעשה, תכננו רשת על בסיס הצרכים כפי שגילינו אותם, גם של אותם משתמשים באוטובוסים.
רות אמיר: דרך אגב, בנוסף ערכנו סדרה של סקרים משלימים גם של מחוללי נסיעה, כגון: מוסדות אקדמיים, בתי חולים, מוקדי תעסוקה, ובדקנו על קשרים שחסרים היום.
רות אמיר: ברשת החדשה הצענו השלמות של קשרים שהיום לא קיימים ברשת.
רות אמיר: זוהי הדגמה רק של הרשת הכללית.
רות אמיר: בפעימה השנייה שעומדת לצאת ליישום בראשון ביולי, אנחנו מתכוונים ליישם את כל הקווים שבאזור הגיאוגראפי הכולל לתל אביב-יפו, רמת גן, גבעתיים, בני ברק, חולון, בת ים ואזור, כפי שאתם רואים כאן.
רות אמיר: בצד ימין אתם יכולים לראות את הקווים הראשיים שלמעשה מפעילים את הרשת הראשית של האזור הזה כיום – כ-40 קווים.
רות אמיר: אנחנו מחליפים את אותם קווים בכ-18 קווים במסגרת התוכנית.
רות אמיר: אך, כמות יציאות האוטובוס והתדירות הולכת לגדול בכ-7%.
רות אמיר: כלומר, סך הכול יהיו פחות קווים, מרוכזים בפחות צירים וצירים ראשיים, אבל עם יותר יציאות אוטובוס.
רות אמיר: כלומר, סך הכול פעילות האוטובוסים תגדל בכ-7%.
רות אמיר: היתרונות של התוכנית – קודם כל, כפי שאמרתי, תדירות גבוהה יותר בכל שעות היום.
רות אמיר: אנחנו מפעילים רשת ראשית של קווים בצירים הראשיים, קווי מזלג שבעיקרון הם קווים שנוסעים בגזע משותף במרכז העיר, ומתפצלים לזרועות בפרברים, בשכונות.
רות אמיר: הקווים האלה יפעלו משש בבוקר ועד חצות.
רות אמיר: הרשת הזאת תואמת יותר את פריסת פעילויות הנוסעים כפי שמיפינו אותה על-פי הסקרים שעשינו.
רות אמיר: במקביל, אנחנו עורכים רפורמה מקיפה בתעריפים.
רות אמיר: החל מהראשון ליולי יופעל כרטיס מעבר חופשי שיאפשר מעבר חופשי בין מפעילים.
רות אמיר: אין יותר חופשי-חודשי של אגד או של דן.
רות אמיר: החברות השונות יכבדו את הכרטיסים האחת של השנייה.
רות אמיר: נוסע בכרטיס מעבר יכול במשך 90 דקות לבצע מעברים חופשיים ללא תשלום נוסף בין אוטובוסים.
רות אמיר: הרשת החדשה מציעה לרוב הנוסעים קשרים ישירים, והיא יותר פשוטה להבנה ולשימוש.
רות אמיר: אגב, הרשת הזאת מבוססת יותר על מעברים, אך כמות תוספת המעברים ברשת הזאת הוא לא גדול.
רות אמיר: הוא כ-3% תוספת מעצם  התוכנית למשתמשים הקיימים.
רות אמיר: כאן אתם יכולים לראות את אזורי התעריף.
רות אמיר: מדובר על אזור תעריף אחד מאוד גדול אשר כולל את תל אביב, חולון, בת ים, ראשון לציון, פתח תקווה, כל בקעת אונו, גני תקווה, גבעת שמואל, יהוד, אור יהודה, קריית אונו, רמת גן, גבעתיים ובני ברק.
רות אמיר: למעשה, בכל האזור הזה תעריף הנסיעה הפנימי יהיה כ-6.40, והוא כולל כאמור במשך 90 דקות מעברים חופשיים בין כל המפעילים.
כרמל שאמה-הכהן: רק כדי לחדד - 90 דקות זה עד הרגע שעליתי פעם אחרונה לאוטובוס.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אני יכול להמשיך לנסוע בו עוד 40 דקות.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה יכול להיות שעתיים ויותר.
רות אמיר: נכון.
רות אמיר: זה אמור לכסות את מרבית הנסיעות במטרופולין שמשך הנסיעה בהן הוא יותר קצר בדרך כלל.
דב חנין: האם הכרטיס נבדק רק בנקודת העלייה?
רות אמיר: כן.
רות אמיר: הטבעת השנייה שמחולקת לשתי תת-טבעות זה טבעת 2. החלק הראשון שלה הוא חלק של אזור השרון, כפר סבא, רעננה, הוד השרון, רמת השרון והרצלייה, ותת-אזור נוסף בראש העין.
רות אמיר: גם באזורים אלו התעריף הפנימי יהיה כ-6.40, ומעבר בין האזורים ב-10 שקלים.
רות אמיר: בנוסף, אנחנו במקביל פותחים בראשון ביולי מספר הסדרי העדפה בעיר תל אביב-יפו.
רות אמיר: המשמעותי שבהם הוא רחוב המלך ג'ורג' בתל אביב שהוא רחוב צפוף ועמוס בלב העיר שקווים רבים, בעיקר של חברת דן, עוברים בו.
רות אמיר: אנחנו סוגרים את הרחוב מצפון לדרום לתנועה בלעדית רק של אוטובוסים במשך כל שעות היום.
רות אמיר: שלושה נת"צים חדשים - ברחוב אבן גבירול וקרליבך נת"צים ימניים לאורך כל הרחוב יופעלו מהבוקר עד הערב.
אופיר אקוניס: האם כל הרחוב יהיה סגור?
רות אמיר: לא, במלך ג'ורג' כיוון - - -
אופיר אקוניס: אני צריך להגיע למצודת זאב, אני חייב להגיע באוטובוס.
אופיר אקוניס: איך אגיע לשם?
אופיר אקוניס: עכשיו אני אראה עם איזה אוטובוס אני אגיע לשם.
אופיר אקוניס: עד לרגע זה אני יודע עם איזה אוטובוס להגיע מהבית לשם.
אופיר אקוניס: עכשיו נראה עם זה איזה מספר.
ניצן הורוביץ: מה לגבי אבן גבירול?
רות אמיר: באבן גבירול וקרליבך מדובר על נת"צ ימני בדומה לנת"צים קיימים.
רות אמיר: יש כבר כ-50 ק"מ של נת"צים ימניים ברחבי העיר תל אביב.
רות אמיר: מדובר בשני הכיוונים ולאורך כל הרחוב.
רות אמיר: הנת"צ קודם כל יאסור את החנייה, ויגביל את החנייה רק לשעות הלילה.
רות אמיר: בשעה שבע בבוקר, בשעת הפעלת הנת"צ, הנתיב יהיה מפונה מרכבים, ותהיה בו עדיפות לתחבורה ציבורית.
ניצן הורוביץ: ואיך יתבצעו פריקה וטעינה?
רות אמיר: בשעות מסוימות העירייה מתירה פריקה וטעינה על-פי תמרור מפורט במקום במפרצים מסומנים.
רות אמיר: מדובר על רשת אוטובוסים חדשה, לא מדובר כאן על קו שמפעיל קו.
רות אמיר: מדובר על רשת עם תפיסה חדשה.
רות אמיר: אנחנו הלכנו על רשת בדומה לעולם המערבי, למרבית מערכות התחבורה הציבורית גם באירופה, גם בארצות הברית, וגם בדרום אמריקה, וגם בדרום מזרח אסיה.
רות אמיר: מדובר על מערכת שיש בה יותר מעברים.
רות אמיר: אגב, ב-2008 יושמה רפורמה דומה בתעריפים בעיר חיפה לרפורמה שאנחנו מתכוונים ליישם בגוש דן.
רות אמיר: הרפורמה הזאת הביאה לכ-45% מהנוסעים תוך שנה לבצע מעברים וולונטריים.
רות אמיר: ברגע שלנוסעים יש כרטיס מעבר חופשי והם יכולים לעבור בין מפעילים באופן חופשי ללא תשלום נוסף, אנשים רבים מנצלים את האופציה הזאת ונעים באופן חופשי יותר ברשת.
רות אמיר: לדוגמה, נוסע עומד בכביש נמיר והוא רוצה להגיע לאוניברסיטה.
רות אמיר: הוא עולה על האוטובוס הראשון שנוסע לצפון, יורד בתחנת סמינר הקיבוצים, תחנה שיש בה כל שתי דקות לאוניברסיטה,  ומחליף, וכך מקצר זמני המתנה ומגיע מהר יותר ליעד.
אופיר אקוניס: אם הנוסעים עולים על קו 45 שהולך להיות מבוטל - סטודנטים עוברים  מבר-אילן, רמת גן, גבעתיים, בני ברק - האם זה יהיה להם יותר קצר אם הם יצטרכו לעמוד ולהחליף לעומת אוטובוס שנוסע פעם אחת?
רות אמיר: הזמן ממוצא היעד יהיה יותר קצר, ואני אסביר למה.
רות אמיר: היום הרבה מאוד קווים דמוי 45 פועלים בתדירות של כל 20 דקות, כל חצי שעה.
רות אמיר: אתה מגיע באופן רנדומאלי לתחנה של קו שפועל אחת לחצי שעה, ואתה מחכה בממוצע 15 דקות.
רות אמיר: אתה עולה עכשיו על קו תדיר שנוסע כל 3 דקות בציר שלך, וחיכית לו בממוצע דקה וחצי נניח מגבעתיים.
רות אמיר: נסעת עד מסוף 2000, ובמסוף 2000 ירדת ועברת לקו שעובר כל דקה על ציר נמיר לכיוון האוניברסיטה.
רות אמיר: אתה עשית מעבר, ובסך הכול קיצרת את זמן הנסיעה שלך ולא הארכת, מה גם שהקווים הראשיים עכשיו פועלים במסלולים יחסית ישירים, כך שזמן הנסיעה הוא מהיר יותר לעומת נסיעה בקו אחד שהתדירות שלו נמוכה והוא מתפתל, ומסלול הנסיעה שלו הוא ארוך.